description: Rakennuksen arkkitehti
references: Engel, Carl Ludvig
spatial: i7614

Haartmaninkatu
type: Katu
is part of: i16
lat: 60.1902799247186
long: 24.9101009515919

Helsingin kartanoiden historiaa
type: Fakta
content: Vantaanjoen varressa on kartanoalueita (Helsingin pitäjän kartano, Tuomarinkylän kartano, Herttoniemen kartano, Kulosaaren kartano ynnä muut kartanot pääkaupunkiseudun alueella). Milloin kartanot ovat olleet aktiivikäytössä? Ovatko omistajat olleet isojakin vaikuttajia 1800–1900-luvulla? Onko ollut isoja riitoja kartanoiden välillä, ja ovatko omistajat olleet sukua mitenkään? Onko alueen kartanoelämästä mitään romaani- tai muistelmakirjallisuutta kirjaston valikoimassa? Kartanoiden historiaa löytyy seuraavista kirjoista: Lönnqvist, Bo: Vanhoja kartanoita Helsingin seudulla Gardberd, C.J.: Suomen kartanoita Suomen kartanot ja suurtilat, toimittanut Eino Jutikkala Pakilan seudun historia, toimittanut Pakilan seudun historia ry. Kartanomatka Vantaalla, toimittaneet Jukka Hako, Senja Hako ja Pia Lillbroända Kautto, Risto: Malminkartano, Luutnantin puustelli: lehtiä Malminkartanon historiasta Halminen, Erkki: Kulosaaren kartano vuosina 1937-1987 Mannila, Maarit: Munkkiniemen kartanon Kaartintorppa Ojanen, Eeva: Helsingin pitäjän seurakunnan historia Romaaneja, joissa on tapahtumia alueen kartanoissa ovat muun muassa: Aho, Elisabet: Tammien kartano Pohjolan-Pirhonen, Ursula: Rakkautta vanhoissa kartanoissa ja muita romaaneja Talvio, Maila: Itämeren tytär Tuominen, Pirjo: Mariaana Utrio, Kaari: Ruma kreivitär Kirjojen saatavuustiedot osoitteessa www.helmet.fi Kartanoiden historiasta ja väestä kannattaa kysellä myös Museovirastosta sekä Suomen sukututkimusseurasta.
language: fin
spatial: i6598
spatial: i6597
spatial: Tuomarinkylän kartano
temporal: i116

metadescription 8542
modified: 2010-09-17T11:50:32+0300

Sotaoikeuden talo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T09:15:08.247+00:00
modified: 2012-12-13T09:46:47.434+00:00
subject: p33985
subject: p36235
subject: p15594
kuvailu: E 11 rakennettiin vuonna 1875 linnoitusrykmentin laboratorioksi kiväärin patruunoiden valmistusta varten. Se toteutettiin hirsirakenteisena, vaikka ensin suunniteltiin kivirakenteista taloa. Vuonna 1881 talossa toimi linnoituspataljoonan sotaoikeus, jota varten olivat oikeuden istuntohuone, oikeuden neuvotteluhuone, todistajien huone ja eteinen. 1885 tehtiin peruskorjausta: pintalattia uusittiin, ulkoseinät tilkittiin ja sisäseinät rapattiin, rakennettiin tuulikaappi, purettiin liesi, korjattiin ikkunoita ja ovia ja puhkaistiin uusi väliovi oikeuden neuvotteluhuoneen ja istuntohuoneen välille. 1897 talossa toimi apteekki ja linnoituspataljoonan välskärin vastaanotto- ja odotushuoneet. Odotushuoneeseen asennettiin ilmaklosetti. Ennen ensimmäistä maailmansotaa rakennus peruskorjattiin sotilasasumukseksi. Viaporin vankileirin aikaan 1918–19 talo oli saksalaisen sotaväen ja siviilivartioston kasarmina ja myöhemmin suomalaisena aikana edelleen asuntona. Talo oli jaettu kahdeksi asunnoksi vuoteen 1931 mennessä, sisäänkäynti oli yhteisen eteisen kautta. Vuonna 1951 kumpikin asunto sai oman sisäänkäynnin suoraan ulkoa. Rakennus liitettiin vesi- ja viemäriverkostoon ja sisään rakennettiin WC:t. Myös lämmitysjärjestelmä uusittiin vesikiertoiseksi patterilämmitykseksi.
historia: Kunnostustyön yhteydessä kaksi asuntoa yhdistettiin yhdeksi neljän huoneen ja keittiön asunnoksi. Ulkoseinien alimpia hirsiä vaihdettiin. Hirsiseinien sisäpuoliset kalkkirappaukset kunnostettiin, seiniin asennettiin huokoinen puukuitulevy ja ne tapetoitiin paperitapeteilla. 1950-luvun pintarakenteita säilytettiin ja keittiökalusteita kunnostettiin. Joitakin myöhemmin lisättyjä väliseiniä poistettiin. Kylpyhuone, wc, vesi- ja viemärilinjat sekä sähköasennukset rakennettiin kokonaan uudestaan. Toteutusaika: 2004 Huoneistoala: 97,0 m² Kerrosala: 114 m² Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Suomenlinnan hoitokunta/ Tiina Koskenniemi Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Pentinmikko Oy/ Sampsa Karvinen LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy/ Jussi Tuomola Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy/ Timo Meskanen Antikvaarinen valvonta: Museovirasto/ Helen Rosén Pääurakoitsija: Rakennusliike Aaltola & Haapsaari Oy LVI-Urakoitsija: Lvi E.Hulkko Oy Sähköurakoitsija: Vartiokylän Sähkö Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) E 11 rakennettiin linnoitusrykmentin laboratorioksi kiväärin patruunoiden valmistusta varten vuonna 1875. Se toteutettiin hirsirakenteisena, vaikka aluksi oli suunniteltu kivirakenteista taloa. Vuonna 1881 talossa toimi linnoituspataljoonan sota-oikeus, jota varten olivat seuraavat huonetilat: oikeuden istuntohuone, oikeuden neuvotteluhuone, todistajien huone ja eteinen. 1885 tehtiin peruskorjausta: pintalattia uusittiin, ulkoseinät tilkittiin ja sisäseinät rapattiin, rakennettiin tuulikaappi, purettiin liesi, korjattiin ikkunoita ja ovia ja puhkaistiin uusi väliovi oikeuden neuvotteluhuoneen ja istuntohuoneen välille. 1897 talossa oli apteekki ja linnoituspataljoonan välskärin vastaanotto- ja odotushuoneet. Odotushuoneeseen asennettiin ilmaklosetti. Ennen ensimmäistä maailmansotaa rakennus peruskorjattiin sotilasasumukseksi. Viaporin vankileirin aikaan 1918…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.148612393591584
long: 24.975841116905258

Poroerotuspaikat ja -aidat (Erttegvarri)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 69.783212384,26.644706313 69.785447664,26.649397994 69.783328867,26.657708266 69.781094492,26.653410189 69.783212384,26.644706313
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k890
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Kannas
type: Ravintola
alternative: Kannas
alternative: Ravintoa Rooma
is part of: Köydenpunojankatu
is part of: Kamppi
is part of: i9546
lat: 60.1638085296211
long: 24.9247509552291

description: Aarni Krohnin artikkeli "Kruununhaka - kotikaupunkini"
references: i2999
spatial: Kruununhaka

metadescription 6847
modified: 2010-02-04T16:41:35+0300

RKY
type: Graph
data documentation: http://latest.vocab.at
description: This graph contains nearly 2000 areas of interest, gathered by Finland's National Board of Antiquities. @en
data dump: http://ldf.fi/poi/data
example resource: Tornansaaren teollisuusalue, Neitsytniemen kartano ja Niskalammen asuntoalue
uri space: http://ldf.fi/poi/rky/
vocabulary: poi

Hilding Ekelundin arkkitehtuuri Karjaalla (Karjaan kaupungintalo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Hilding Ekelundin omaleimainen ja korkeatasoinen arkkitehtuuri Karjaalla liittyy sotien jälkeiseen julkisten palveluiden rakentamiseen maamme kaupungeissa ja kauppaloissa. Ekelundin vaikutus kaupunkikuvaan on huomattava; asemakaavojen laatimisen ohella hän suunnitteli useimmat Karjaan 1940-60-lukujen kunnalliset ja kirkolliset rakennukset. Ekelundia voi pitää Karjaan kauppalanarkkitehtinä, joka luottamustoimiensa ansiosta vaikutti vuosikymmeniä myös kauppalan rakentamisen ohjaukseen. Ekelundin panos koulusuunnittelun kehittäjänä liittyy sotien jälkeiseen kiivaaseen koulurakentamisen kauteen maassamme. Karis-Billnäs samskola on Ekelundin ensimmäinen Karjaalle toteutunut koulusuunnitelma. Sen tiilinen, satulakatteinen hahmo on porrasteinen ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista, kulmittain toisiinsa liittyvistä siivistä. Samskolanin tontin kokonaisjäsentely viheralueineen on olennainen osa koulun alkuperäistä suunnitelmaa, jossa koulu piha-alueineen liittyy puisto- ja bulevardimaisemaan. Kilan koulukeskus on läntisellä Uudellamaalla poikkeuksellinen läpileikkaus 1900-1960-lukujen kouluarkkitehtuurista. Keskuksen näkyvin, alkuaan ruotsinkieliseksi kansakouluksi valmistunut rakennus on pohjaltaan T-muotoinen, tiilinen ja roiskerapattu. Sen hahmo siipien keulamaisine, kolmionmuotoisine päätyineen ja laakeine satulakattoineen on Ekelundin arkkitehtuurille yleisemminkin tunnusomainen. Lärkkullan kristillinen kansanopisto kirkon eteläpuolella sijaitsevalla mäellä on Porvoon hiippakunnan kurssi- ja kokoontumiskeskus, jonka toiminnallisena esikuvana on ollut Ruotsin Sigtuna-keskus. Opiston päärakennus muodostuu kahdesta kolmikerroksisesta siivestä ja niitä yhdistävästä matalasta väliosasta. Siivet on sijoitettu vinosti toisiinsa nähden siten, että niistä piirretyt akselit yhdistyvät Karjaan kirkon alttarilla. Itäsiivessä on kappeli ja juhlasali sekä kirjasto ja vierashuoneet. Asuintilat ovat länsisiivessä. Alueella sijaitsee myös kaksi henkilökunnan asuinrakennust…
alue: 60.073090767,23.662279489 60.073315634,23.663199447 60.072935303,23.663648532 60.072710278,23.662633092 60.073090767,23.662279489
historia: Arkkitehti Hilding Ekelund (1893-1984) oli arvostettu arkkitehti, jolla oli myös vaikutusta opettajana (TKK/lehtori 1927-41 ja asuntosuunnittelun professori 1950-58) ja kirjoittajana (Arkkitehti/toimittaja 1929-30, päätoimittaja 1931-34). Ekelund toimi Helsingin kaupunginarkkitehtina 1941-49 ja oma toimisto hänellä oli vuodesta 1926. Ekelund oli 1930-luvulta lähtien mukana Karjaan taajaväkisen yhdyskunnan, vuodesta 1930 kauppalan ja 1970-luvulta lähtien kaupungin, suunnittelussa. Hän toimi kauppalan järjestysoikeuden kaava- ja rakennusasioiden asiantuntijajäsenenä 1942-1973 ja osallistui kaupungin asemakaavan ja rakennusjärjestyksen suunnitteluun sekä suunnitteli lähes kaikki Karjaan julkiset rakennukset 30 vuoden ajan. Karis-Billnäs samskola valmistui 1943 ja sitä jatkettiin 1957-1958 luokkahuonesiivellä. Kaupungintalo valmistui 1945 vain osana alkuperäisestä suunnitelmasta, johon toteutuneen matalan väliosan lisäksi olisi kuulunut myös kolmikerroksinen kulmatornilla varustettu päämassa ja lounaispuolella kaksikerroksinen siipi. Arkkitehtien Hilding Ekelund ja Eva Kuhlefelt-Ekelundin yhdessä suunnittelema Lärkkullan koulutuskeskus valmistui 1949. Karjaan seurakunta luovutti tarvittavan maa-alueen ja Porvoon hiippakunta sai rakentamiseen huomattavaa tukea Amerikan evankelisten seurakuntien Suomen kirkolle myöntämistä lahjoitusvaroista. Vesitorni valmistui 1951. Ekelundin vesitornin ympärille suunnittelemaa luonnontieteille, taiteelle ja museotoiminnalle tarkoitettua kulttuurikeskusta ei toteutettu. Västra Nylands yrkesskola rakennettiin nykyiseen laajuuteensa 1951-1965 neljässä vaiheessa. Katarinakoti eli vanhainkoti valmistui 1954. Karjaan Pyhän Olavin krematoriokappeli valmistui 1960 vanhan taitekattoisen kappelin tilalle. Kappeliin liittyvä seurakuntakeskus valmistui 1962. Kilan koulukeskuksen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvulta. Tilojen käydessä ahtaiksi rakennettiin 1953 Ekelundin suunnittelema suuri ruotsinkielinen kansakoulu. Ekelundin suunnittelemat uusi…
kunta: k710
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Aapelin Baari
type: Ravintola
alternative: Kolmospesä, baari
alternative: Bospor, baari
is part of: i100
lat: 60.2383435221553
long: 25.0836915222903

Ekebladin paviljonki/Ehrensvärd-museo
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5072
event: p5062
event: p5022
event: p61874
event: p91415
event: p77526
event: p117291
event: p5081
event: p5095
event: p74321
event: p5087
event: p5047
event: p121189
event: p55519
event: p5030
event: p44237
event: p143684
event: p30263
event: p5076
event: p79684
event: p5092
event: p5040
event: p5093
event: p5084
event: p5054
event: p5089
event: p5099
event: p5059
event: p68097
event: p5064
event: p5090
event: p90417
event: p90156
event: p5088
event: p48304
event: p5097
event: p5057
event: p5098
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: Ekebladin paviljonki / Ehrensvärd-museo
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Ekebladin paviljonki/Ehrensvärd-museo
lat: from POI
lon: from POI

description: VeePee ja Virve Vainio asuvat Runeberginkadulla.
references: Punainen pallotuoli
spatial: Runeberginkatu

Numminen, M.A.
type: Muusikko
alternative: Numminen, Mauri Antero

bibliographic citation: Aleksanterinkadulla oli valoisaa ja mulla oli laukussa yksien tyttöjen kirjoituksia.
references: Kirjoituksia
spatial: i6665

Korsubaari
type: Ravintola
is part of: i3
lat: 60.2248270361051
long: 24.86530803833

metadescription 9253
modified: 2010-06-09T13:32:56+0300

Alppiharju
type: Kaupunginosa
alternative: Alppila
alternative: Harju
lat: 60.1903515877732
long: 24.9454122773804

Kolmikulma
type: Puisto
alternative: Trekanten
alternative: Diana-puisto
is part of: i33
lat: 60.1650451760476
long: 24.9435714673605

metadescription 7558
modified: 2010-02-02T15:35:21+0300

Punkalaitumenjoen kylä- ja viljelymaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Punkalaitumenjoen varren koskipaikkoihin keskittyneet kylät muodostavat yhdessä joenrantapeltojen, jokea mutkitellen seurailevan vanhan maantien ja siltojen kanssa edustavan ja harmonisen kokonaisuuden. Useimmat jokivarren kylistä on asutettu keskiajalla, ja alueella näkyy asutuksen keskittyminen viljavaan jokilaaksoon ja erityisesti sen koskipaikkohin. Pöyriälän, Hirvelän, Riesolan, Rieskalan, Naatulan, Hurulan, Hakunin ja Suttilan kylien talot vanhoilla kylätonteilla ovat sijoittuneet tasaisin välimatkoin lähelle rantaa, etupäässä koskipaikkojen yhteyteen. Ne muodostavat jokivarteen harvan ketjun. Kylätontit ovat edelleen asuttuja, osa taloista on siirtynyt kauemmaksi jokilaaksoa raajaville metsäkumpareille ja harjanteille. Lisäksi maiseman reunoilla on taloihin liittynyttä pienasutusta. Asuin- ja tilarakennusten lisäksi kulttuurimaisemaan kuuluvat eri-ikäiset sillat ja nuorisoseurantalo. Pääosin kapea peltomaisema laajenee Ali-Naatulan länsipuolella laajahkoksi joenvarsiviljelmäksi. Pöyriälän ja Hirvelän kylät sijaisevat vastakkain joen rannassa. Kyliä yhdistää joen ylittävä silta. Pöyriälän kylätontilla ovat Pöyrin ja Sakarin talot. Hirvelän kylässä on sillan kupeessa koulu. Kylän taloista Erkkilä, Keskitalo ja Vahela ovat sijoittuneet kaummaksi tiestä, väljään riviin peltojen väliselle kannakselle. Rakennukset ovat vanhoilla isonjaon aikaisilla tonteilla. Riesolankosken lähelle rakentuneessa Riesolan kylässä talonpoikaista rakennuskantaa on säilynyt Erkkilän, Tapalan, Hekalin tiloilla. Nuorisoseurantalo Kalliola ja VPK:n talo ovat maantien laidassa. Taloista Tiuttu on säilynyt vanhalla kylätontilla, muut ovat siirtyneet läheisille peltokumpareille. Koskessa on ollut kylän myllynpaikka. Rieskalan kyläkeskusta sijaitsee joen suvantolahden rannalla. Kyläkeskustassa on säilynyt pienempää asutusta. Tilat ovat siirtyneet läheiselle harjanteelle. Yli-Toikan 1886 valmistunutta päärakennusta jatkettiin poikittaissiivellä 1916. Naatulankosken partaalla olevalla Naatulan …
alue: 61.134560774,22.941349516 61.134573076,22.940673173 61.135553348,22.930965321 61.136212023,22.922512859 61.134794340,22.917702684 61.135017471,22.908901719 61.136264249,22.904826268 61.136475071,22.901019908 61.137702249,22.890940345 61.139658569,22.883396736 61.141202790,22.871991534 61.140721568,22.861593107 61.141295318,22.854768513 61.143250168,22.840877005 61.142466900,22.838752853 61.142287289,22.833984275 61.142944073,22.832007607 61.144656629,22.829351312 61.146340629,22.823660808 61.147072117,22.815665547 61.148889043,22.806918041 61.152380926,22.804833424 61.152679088,22.799729658 61.153375348,22.796936228 61.154543218,22.794619719 61.155578934,22.790159809 61.157609297,22.787255089 61.159676196,22.784480142 61.162270340,22.780823830 61.165771320,22.782179294 61.168822572,22.782717010 61.168454744,22.786616898 61.167504015,22.792756179 61.166548889,22.796666516 61.165935593,22.798977345 61.165317040,22.800072885 61.164549562,22.802674351 61.162943115,22.807683807 61.158651826,22.818721834 61.157044769,22.823729390 61.152292092,22.843128766 61.149763349,22.859597290 61.149441798,22.862947538 61.147492655,22.876029272 61.147180353,22.885048541 61.146548042,22.891071333 61.146239819,22.893811563 61.146397369,22.901148744 61.146267747,22.904405722 61.145603695,22.906179483 61.145323657,22.909860743 61.144856598,22.910596260 61.144491145,22.914693646 61.144127589,22.916698135 61.143652349,22.920404331 61.143067251,22.923719721 61.142074013,22.924320470 61.141722465,22.926727984 61.141204326,22.929022122 61.140198715,22.931378855 61.139067017,22.933886769 61.136482670,22.939078087 61.136539244,22.940960277 61.134560774,22.941349516
historia: Punkalaitumenjokivarren asutus on ilmeisesti varhais- ja myöhäiskeskiaikaista perua ainakin Rieskalan, Riesolan ja Naatulan osalta. Huittisista Punkalaitumelle ja Urjalaan kulkeva tie rakennettiin 1700-luvun loppupuolella yhdyssiteeksi Porin läänin eteläosan ja Hämeenlinnan välille. 1560-luvulla jokivarressa olevien Hirvelän, Riesolan, Rieskalan, Hannulan, Naatulan, Hurulan, Hakunin ja Suttilan kylissä oli yhteensä 16 taloa. Suurin kylistä oli Riesola, jossa oli 4 taloa. Tiiviit rakennetut kylät keskittyivät joen koskipaikkoihin. 1700-luvun lopulla koskipaikoissa oli seitsemän myllyä.
kunta: k102
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9847
modified: 2012-06-08T13:13:09+0300

metadescription 7200
modified: 2010-02-02T15:24:56+0300

metadescription 356
modified: 2010-09-17T11:12:32+0300

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Runkaus)
type: AreaOfInterest
alue: 66.141149796,25.015348962 66.141255701,25.018569366 66.140143621,25.018696099 66.140020646,25.015397482 66.141149796,25.015348962
kunta: k845
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Nousin ylös, kuljin asuintaloni ohi ja astuin sisään nurkan takana sijaitsevaan Avikaisen leipomoon. Se oli sentään edelleen omalla paikallaan. Ostin aamiaiseksi kaksi nakkipiirakkaa. Vanharouva tervehti minua tuttavallisesti, aivan kuin olisin käynyt ostoksilla viimeeksi eilen. Piirakoita mutustellen palasin kotiin.' (s. 55)
description: Aria harmittaa Ervastin divarin tilalle tullut thai-hierontapaikka.
references: Eksytetty
spatial: i7232

Sinun Helsinkisi
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: Perkoila, Mikko
saveltaja: Perkoila, Mikko

metadescription 8009
modified: 2010-02-02T15:42:39+0300

metadescription 5505
modified: 2010-09-17T11:07:46+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7460
modified: 2010-09-17T11:24:49+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1760618~S9*fin

Laivanvarustajankatu 9
type: Osoite
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1564735559119
long: 24.9462843228622

metadescription 8269
modified: 2010-02-02T14:21:28+0300

metadescription 5765
modified: 2010-09-17T10:57:48+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kempeleen kirkonmäki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kempeleen 1600-luvulla rakennettu puukirkko kuuluu Suomen vanhimpiin. Kirkossa on 1700-luvun tunnetuimman kirkkomaalarin Mikael Toppeliuksen maalaukset. 1600-luvun puukirkko, 1700-luvun kellotapuli ja hautausmaan toisessa laidassa oleva 1990-luvulla rakennettu uusi kirkko muodostavat historiallisesti monisyisen rakennusryhmän mäntyjä kasvavalla hiekkaharjulla. Länsitornillinen tukipilarikirkko kuuluu tyyppinsä pienimpiin, siinä on vain yksi pilaripari. Seinillä ja holvissa on Mikael Toppeliuksen 1785-1795 tekemät maalaukset. Niistä pohjoisseinän Marian ilmestys ja länsiseinän Ristiltäotto ovat 1700-luvun kauneimpia kirkollisia taideteoksia. Läpikäytävällinen pohjalainen renessanssitapuli on rakennettu rakennusmestari Heikki Väänäsen johdolla 1768-1769. Uusi Pyhän Kolminaisuuden kirkko yhdistyy vanhaan miljööseen kirkon sisääntulokatoksen valeperspektiivin rajaamana elementtinä.
alue: 64.917420907,25.484808443 64.916878161,25.487092240 64.916135293,25.487432094 64.915675279,25.487216181 64.915324389,25.486489004 64.914586337,25.484936520 64.915191267,25.482453214 64.915917066,25.482746603 64.916358337,25.483606555 64.917420907,25.484808443
historia: Kempele perustettiin Limingan kappeliksi 1688 ja seurakunnan kirkko rakennettiin Limingan Ängeslevästä kotoisin olleen kirkonrakentaja Matti Härmän johdolla 1689-1691. Kirkon kuoriosan ikkunat laajennettiin 1840-luvulla ja perusteellinen korjaus toteutettiin 1954-1955, jolloin mm. penkistö uusittiin. Toppeliuksen maalaukset konservoitiin 1981-1982. Kempeleen uusi kirkko valmistui 1994 arkkitehti Jorma Tepon suunnittelemana. Pohjanmaan rantatie on kulkenut Kempeleen kirkonmäen kautta.
kunta: k244
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eksytetty
type: Dekkari
language: fin
spatial: i9841
spatial: i9843
spatial: i7232
spatial: i9842
spatial: i9264
temporal: i1105
kirjoittaja: i1786
lisatietoa: Ari Aalto joutuu identiteettivarkauden kohteeksi Sarjakuvapiirtäjä Ari Aalto palaa Japanista Suomeen rikostoimittaja Räsäsen houkuttelemana, ja ylikonstaapeli Klinga järjestää hänelle ikimuistoisen kotiinpaluun. Keskusrikospoliisin etsivä tutkii outoa henkirikosta: uhrin taskusta ovat löytyneet Arin taitavasti väärennetyt henkilöllisyyspaperit. Ari Aalto on joutunut identiteettivarkauden kohteeksi, mutta kuka on hänen papereitaan kantava kuollut mies? Klingan omalaatuiset metodit hyppäävät silmille, ja Ari joutuu palloteltavaksi keskusrikospoliisin ja Helsingin murharyhmän etsivien välillä. Kotikulmilla moni asia on muuttunut. Edes entinen avovaimo Riitta Rautio ei siedä miestä silmissään. Kun Ari huomaa, että hänen tilinsä on tyhjennetty, ja ympärillä alkaa todella tapahtua, hän on varma, että joku ei ole mielissään hänen paluustaan. Mitä syvemmälle Ari ja Räsänen seuraavat varastetusta identiteetistä lähtevää polkua, sitä karummaksi maisema näyttää muuttuvan. Pian parivaljakon silmien eteen avautuu netissä toimivan lääkebisneksen pimeä puoli. www.gummerus.fi

Upseerikerho C53
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T07:51:44.787+00:00
modified: 2012-12-13T07:43:48.682+00:00
subject: kerhot
kuvailu: Upseerikerho C 53 rakennettiin vuosina 1875-76 samaan aikaan, kun viereistä bastioni Bielkeä peruskorjattiin. Upseerikerhon alimman kerroksen rakentamisessa käytettiin hyväksi paikalla aiemmin sijainneen Taitetun kurttiinin seitsemää kasemattia. Kerhon huonejärjestys noudattaa kasemattien jakoa. Samaisten kasemattien päältä purettiin kuitenkin ensin puinen upseerikerhorakennus, joka oli rakennettu jo vuonna 1812. Uuden kivisen kerhorakennuksen porraskäytävä sijoitettiin Taitetun kurttiinin keskimmäiseen kasemattiin. Seinät revetoitiin sisältä tiilellä. Pihanpuoleiseen muuriin puhkaistiin neljä ikkuna-aukkoa ja oviaukko, eteläpäätyyn rakennettiin sekä ovi että ikkuna ja puolustusmuuriin uusi ikkuna. Eteläpäätyyn rakennettiin rungon ulkopuolinen porrastorni kuivakäymälöineen. Pääjulkisivu ja pohjaratkaisu ovat säilyneet pääpiirteissään muuttamattomina. Rakennuksessa oli voimakkaasti profiloidut räystäs- ja jakolistat. Nurkat ja keskirisaliitti olivat rustikoidut. Attika oli koristettu amfora-aihein. Ulkoseinät rapattiin vuonna 1876, mutta ilmeisesti talo lopullisesti valmistui vasta 1877, koska se silloin mainitaan saatetun "paraatikuntoon". Ylimmässä kerroksessa olivat varsinaiset kerhotilat: tanssisali, biljardihuoneet, pelihuoneet ja kaksi kirjastohuonetta. Keskikerroksen pohjoispäässä oli luokat tyttöjä ja poikia varten sekä opettajan asunto. Koulu oli tarkoitettu "alempien arvojen" lapsille, koska "ylempien arvojen" lapset opetettiin kotona, kunnes vuonna 1894 rakennettiin paraatikentän laitaan puinen koulutalo. Keskikerroksen eteläpäässä oli ravintola keittiöineen. Alakerrassa olivat opettajan keittiö ja vahtimestarin ja kokin huoneet. 1880- ja -90-luvuilla tehtiin monenlaisia pieniä korjaustöitä. Yläpohjat valkaistiin ja lattiat maalattiin. 1882 korjattiin käymälöitä ja maalattiin katto. Koulu muutti pois vuoteen 1886 mennessä (puurakennukseen C 14), jolloin sen tiloihin tuli kirjasto ja ylimmän kerroksen biljardihuonetta laajennettiin. 1889 tehtiin upseerikerh…
historia: Upseerikerho C 53 rakennettiin vuosina 1875-76 samaan aikaan, kun viereistä bastioni Bielkeä peruskorjattiin. Upseerikerhon alimman kerroksen rakentamisessa käytettiin hyväksi paikalla aiemmin sijainneen Taitetun kurttiinin seitsemää kasemattia. Kerhon huonejärjestys noudattaa kasemattien jakoa. Samaisten kasemattien päältä purettiin kuitenkin ensin puinen upseerikerhorakennus, joka oli rakennettu jo vuonna 1812. Uuden kivisen kerhorakennuksen porraskäytävä sijoitettiin Taitetun kurttiinin keskimmäiseen kasemattiin. Seinät revetoitiin sisältä tiilellä. Pihanpuoleiseen muuriin puhkaistiin neljä ikkuna-aukkoa ja oviaukko, eteläpäätyyn rakennettiin sekä ovi että ikkuna ja puolustusmuuriin uusi ikkuna. Eteläpäätyyn rakennettiin rungon ulkopuolinen porrastorni kuivakäymälöineen. Pääjulkisivu ja pohjaratkaisu ovat säilyneet pääpiirteissään muuttamattomina. Rakennuksessa oli voimakkaasti profiloidut räystäs- ja jakolistat. Nurkat ja keskirisaliitti olivat rustikoidut. Attika oli koristettu amfora-aihein. Ulkoseinät rapattiin vuonna 1876, mutta ilmeisesti talo lopullisesti valmistui vasta 1877, koska se silloin mainitaan saatetun "paraatikuntoon". Ylimmässä kerroksessa olivat varsinaiset kerhotilat: tanssisali, biljardihuoneet, pelihuoneet ja kaksi kirjastohuonetta. Keskikerroksen pohjoispäässä oli luokat tyttöjä ja poikia varten sekä opettajan asunto. Koulu oli tarkoitettu "alempien arvojen" lapsille, koska "ylempien arvojen" lapset opetettiin kotona, kunnes vuonna 1894 rakennettiin paraatikentän laitaan puinen koulutalo. Keskikerroksen eteläpäässä oli ravintola keittiöineen. Alakerrassa olivat opettajan keittiö ja vahtimestarin ja kokin huoneet. 1880- ja -90-luvuilla tehtiin monenlaisia pieniä korjaustöitä. Yläpohjat valkaistiin ja lattiat maalattiin. 1882 korjattiin käymälöitä ja maalattiin katto. Koulu muutti pois vuoteen 1886 mennessä (puurakennukseen C 14), jolloin sen tiloihin tuli kirjasto ja ylimmän kerroksen biljardihuonetta laajennettiin. 1889 tehtiin upseerikerh…
paikan tyyppi: kerhotalo
lat: 60.14687675025683
long: 24.98905367851262

asuinrakennus
created: 2012-05-24T07:22:43.847+00:00
modified: 2012-05-24T07:22:43.948+00:00
preferred label: residential building @en

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: i8812

Katuojan vettä
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Hauhontie 6-8
spatial: Vallilan työväentalo
temporal: i109
kirjoittaja: i1120
lisatietoa: Helvi Hämäläinen itse kertoo muistelmissaan Ketunkivellä (s.151-152), että kuvaus talosta, sen asukkaista ja yleisestä ilmapiiristä 1930-luvun laman aikaan perustuu täysin hänen omiin kokemuksiinsa. Hän asui Vallilassa Suvannontie 17 - Mäkelänkatu 18 kulman kivitalossa.

metadescription 1066
modified: 2010-09-17T11:27:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1728422~S9*fin

metadescription 8171
modified: 2010-02-04T16:48:53+0300

metadescription 8505
modified: 2010-02-02T15:43:55+0300

Pisin rakennus
type: Fakta
content: Mikä on Helsingin pisin rakennus? Asuintaloista pisimmäksi voisin tarjota Mäkelänkadun varrella sijaitsevaa Käpylän niin sanottua Käärmetaloa. Käärmetaloon kuuluu kaksi vuokrataloa ja huoltorakennus. Kahdesta talosta pitempi on 216 metrin mittainen. Arkkitehti Yrjö Lindegrenin suunnittelema kiemurtelevan muotoinen rakennus valmistui 1951. En löytänyt mistään valmiina tietoja kaupungin rakennuskannan mitoista. Google Earth-ohjelmaa käyttäen tutkin sitten Helsinkiä ilmasta. Aika hyvinhän sillä rakennusten mittasuhteet erottuvat. Ohjelma sisältää myös työkalun, jolla voi mitata etäisyyksiä. Aker Yardsin telakkarakennus Hietalahden kulmilla näyttäisi olevan noin 315-metrinen. Pohjois-Pasilasta Metsälän maalikennekeskuksen alueelta löytyi vieläkin pitempi, yli 420 metriä pitkä rakennus. Lieköhän junavaunujen tms. kuljetuskaluston suoja. Lähde: http://www.nic.fi/~tuikka3/kapyla/kaarmetalo.html
language: fin
spatial: i6355
spatial: Hietalahti
spatial: Pasila
temporal: 1950-luku

Asuinparakki C100
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:57:34.661+00:00
modified: 2012-12-13T08:55:05.316+00:00
subject: p32363
subject: työsiirtolat
kuvailu: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1972 Suomenlinnan työsiirtolan ensimmäisessä rakennusvaiheessa. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Tämä parakki sijoittuu majoitusparakkijonon viimeiseksi lähimmäksi saaren eteläkärjen puistoa ja vesialtaita. Rakennuksessa oli yhdeksän kahden miehen huonetta, keittiö, wc, suihku- ja kuivaushuoneet. Myöhemmin yhteisiä tiloja on laajennettu vähentämällä majoitushuoneiden lukumäärää kahdeksaan. Kirkkaan vaaleansininen talo maalattiin vihertäväksi kesällä 1992 ja sisäänkäynnin ylle rakennettiin viistopylväinen katos viihtyisyyden parantamiseksi. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1972 Suomenlinnan työsiirtolan ensimmäisessä rakennusvaiheessa. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Tämä parakki sijoittuu majoitusparakkijonon viimeiseksi lähimmäksi saaren eteläkärjen puistoa ja vesialtaita. Rakennuksessa oli yhdeksän kahden miehen huonetta, keittiö, wc, suihku- ja kuivaushuoneet. Myöhemmin yhteisiä tiloja on laajennettu vähentämällä majoitushuoneiden lukumäärää kahdeksaan. Kirkkaan vaaleansininen talo maalattiin vihertäväksi kesällä 1992 ja sisäänkäynnin ylle rakennettiin viistopylväinen katos viihtyisyyden parantamiseksi. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14435322845439
long: 24.992154312133835

metadescription 6476
modified: 2010-01-19T15:01:26+0300

metadescription 3972
modified: 2010-09-17T11:25:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1870976~S9*fin

metadescription 8765
modified: 2010-03-01T15:58:32+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: Cygnaeus lågstadieskola

Järvenpään kirkko
type: AreaOfInterest
alue: 60.467620826,25.088381304 60.468037706,25.089850237 60.467280708,25.090751261 60.466895532,25.089225583 60.467620826,25.088381304
kunta: k186
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Joroisten kartanot (Koskenhovi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joroisten kartanoiden ryhmä on omaperäinen, maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on voimakkaasti leimannut pitäjän rakennettua kulttuuriympäristöä. Kartanoiden joukkoon kuuluu arkkitehtuurihistorian merkkiteoksia. Joroisten kartanot ovat osa laajempaa Savon kartanot -kokonaisuutta, johon kuuluvat Joroisten lisäksi Rantasalmen ja Juvan kartanot. Sotilasvirkatalojärjestelmän ja Rantasalmen kadettikoulun vaikutuksesta kehittynyt savolainen kartanoalue keskittyy lähinnä Joroisille, Juvalle ja Rantasalmelle. Joroisissa kartanoita ovat mm. Frugård, Paajala, Joroisniemi, Järvikylä, Koskenhovi, Torstila, Kotkan hovi, Stendal, Vättilän hovi, Pasala ja Korhola. Moniin kartanoihin johtaa pitkä, jopa kilometrejä pitkä, suora puukujanne vanhalta maantieltä. Kartanoiden torpparit ovat muodostaneet merkittävän osan pitäjän väestöstä 1920-luvulle asti, ja tuolloin itsenäistyneitä torppia on vielä pitäjän asuinrakennusten joukossa. Kotkatlahden alavaa, Keriselästä työntyvän kapean lahden länsirannan viljelymaisemaa hallitsevat Frugårdin, Paajalan ja Kotkan kartanoiden rakennusryhmät ja pihapuistot. Frugårdin kartano sijaitsee Kotkatlahden kulttuurimaisemassa järveen viettävien peltojen reunassa. Kumpareella sijaitsevaan pihapiiriin johtaa koivukuja. Suorakaiteenmuotoinen pihapiiri muodostuu keltamaalatusta, mansardikattoisesta päärakennuksesta, kahdesta punamullatusta asuinrakennuksesta, makasiinista ja navetasta. Päärakennuksen keskiakselissa olevan puutarhakäytävän molemmin puolin on istutettu muotopuutarha. Frugård on vanha ratsutila ja muodostettu 1700-luvulla viidestä talonpoikaistalosta. Sitä ovat omistaneet Grotenfelt-, Wright- ja Collan-suvut. Kartanon päärakennus, jonka pohjakaava on Carl Wijnbladin mallipiirustusten mukainen, periytyy kustavilaiselta ajalta. Kustaa III:n tallimestari Adolf Fredrik Munck on rakennuttanut kartanon äidilleen Hedvig Juliana Munckille. Mansardikattoinen rokokoorakennus on valmistunut 1784. Se on merkittävimpiä ka…
alue: 62.169277993,27.819589043 62.169545067,27.820505538 62.166272221,27.828158820 62.164961783,27.828496143 62.164434808,27.827269155 62.165627090,27.823107501 62.165904990,27.819269565 62.166768913,27.818273376 62.167780553,27.818359270 62.169277993,27.819589043
historia: Savossa oli 1600-luvun alussa vain neljä kartanoa. Läänitetyt tilat peruutettiin 1680-luvulla ja muodostettiin ratsutiloiksi ja sotilasvirkataloiksi. Savon kartanokulttuurin kukoistuskaudella 1760-1860 kartanoita oli siviilivirkamiesten ja upseerien omistuksessa yli sata. Savon ja sitä kautta Joroisten kartanoiden synty 1700-luvulla liittyy Haapaniemen kadettikoulun 1781-1819 toimintaan. Upseerit hankkivat kartanotiloja Rantasalmen lisäksi lähiympäristön pitäjistä Joroisilta ja Juvalta. Monet kartanorakennuksista ovat peräisin autonomian ajalta 1800-luvun alkupuolelta.
kunta: k171
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Backholm, Karl-Gustav
type: Muusikko

bibliographic citation: 'Roihuvuori oli valittu kylämäisyytensä vuoksi Helsingin ihannekaupunginosaksi. Siihen saattoi samaistua. Talot olivat matalahkoja ja niiden välissä oli luontoa, kalliota ja mäntyjä, kaikki valkoista kuin pumpuli. Pehmeästä lumesta huolimatta japanilaisen puutarhan puut ja pensaat erottuivat maisemasta kuin yllättävä veistosnäyttely.' (s.104)
description: Hoivakoti Onnela sijaitsee Roihuvuoressa.
references: Loistava lähtö
spatial: i80

bibliographic citation: "Juha Toropaisen ravintola oli alkujaan ollut tavallinen kalja- ja pihvipaikka Toro. Sitten omistaja oli ryhtynyt kehittämään bisnesideaansa; uusinut sisustuksen, tuonut parin viikon välein vaihtuvat stripparit ja lohkonut salin takaosaan yksityisloosit privaattiesityksiä varten." (s. 51)
references: i2325
spatial: i7754

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7143
spatial: i8732

metadescription 4423
modified: 2010-09-17T11:01:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1281458~S9*fin

Riihimäen urheilupuisto
type: AreaOfInterest
alue: 60.740431353,24.768098855 60.740328018,24.767933414 60.740566492,24.766690767 60.742040210,24.767535763 60.741842657,24.766323370 60.742861992,24.765277198 60.745300445,24.774917456 60.746266783,24.775603031 60.745766453,24.778341104 60.745778443,24.779064774 60.745327862,24.779040247 60.745354462,24.778174399 60.743878338,24.777997928 60.743931911,24.774650018 60.742699076,24.772701151 60.742797633,24.771245287 60.742408952,24.770018270 60.741827663,24.770337149 60.740431353,24.768098855
kunta: k694
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pajamäki
type: Kaupunginosa
is part of: i3
lat: 60.2186386568134
long: 24.8550900500644

metadescription 9216
modified: 2010-06-07T14:32:19+0300

Helsingin normaalilyseo
type: Rakennus
alternative: Norssi
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1628821046853
long: 24.9441282385139

metadescription 6712
modified: 2009-08-05T16:59:49+0300

metadescription 7187
modified: 2010-02-02T15:24:53+0300

bibliographic citation: "Koulusta sai luistelukuponkeja Braahikselle. Jos kävi enemmän kuin kaksi kertaa viikossa, piti maksaa lippu itse." (s. 58)
references: i2351
spatial: i7161

Ahlfors, Bengt
type: Muusikko

Rauman rautatieasemanseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rauman rautatieasemarakennus on hyvä esimerkki tyylillisesti uusrenessanssia edustavista asemista 1890-luvulta. Asema-alueella on sen lisäksi talousrakennus ja asemapuisto. Asemaa vastapäätä radan toisella puolella on poikkeuksellisen komea ja yhtenäinen tavaramakasiinirivistö. Varastot ovat rautatiealueella, mutta yksityisten liikkeiden rakennuttamia. Valtakadun päätteenä oleva SOK:n Rauman konttori- ja varastorakennus kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan.
alue: 61.132363746,21.496898123 61.131553966,21.491666955 61.132580167,21.490881136 61.133356756,21.495822945 61.132813593,21.496603050 61.132363746,21.496898123
historia: Rauman kaupunki päätti 1895 itse kustantaa 48,59 km pitkän yhteysradan Porinradan Peipohjaan kun oli käynyt ilmi että valtio ei rataa rakentaisi. Rautatie valmistui 1897 ja samana vuonna valmistuivat asemarakennus, ulkorakennus, myöhemmin purettu veturitalli ja varastomakasiinit. Asemarakennuksen suunnittelija ei ole tiedossa. Asemarakennusta laajennettiin 1910. Kaupungin omistama rautatie siirtyi valtiolle 1950 ja matkustajaliikenne Raumalle lakkautettiin kannattamattomana 1988. Rautatie toi kirjaimellisesti uuden ajan Raumalle. Kaupungissa ja sen ympäristössä oli noudatettu paikallista aikaa, joka oli 14 minuuttia jäljessä Valtionrautateiden käyttämästä Helsingin ajasta. Noin neljä vuotta elettiin Raumalla siten, että raatihuoneen kello näytti liki neljännestuntia vähemmän kuin aseman kello. 4.7.1900 siirrettiin raatihuoneen kelloa eteenpäin ja kaupunki siirtyi virallisesti Helsingin aikaan. Hyvien liikenneväylien, satamien ja rautatieasemien, yhteyteen rakennettiin usein yritysten ja kauppiaiden toimesta varastomakasiineja. Rauman ratapihan tuntumaan SOK:n rakennuttama ja Erkki Huttusen ja Valde Aulangon suunnittelema vaaleaksi rapattu funktionalistinen-rakennus valmistui 1931. SOK:n oman tavaraliikenteen kasvun myötä keskusjärjestö perusti vilkkaimmille osuuskauppaseuduille sivukonttoreita, jotka toimivat alueellisina SOK:n "edustustoina". Arkkitehti Erkki Huttunen oli SOK:n rakennusosaston palveluksessa vuodet 1928-41, vuodesta 1939 sen johtajana. Hän suunnitteli eri puolille Suomea myymälöitä, konttorirakennuksia ja teollisuuskiinteistöjä ja oli luomassa koko maahan ulottuvaa SOK:n arkkitehtuurin virtaviivaista ja modernia tyyliä.
kunta: k684
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Casa Mare
type: Ravintola
alternative: Casa Mare
is part of: Lauttasaari
lat: 60.1602742015161
long: 24.8770850791808

Punainen pallotuoli
type: Dekkari
language: fin
spatial: Kampin keskus
spatial: Kalevankatu 55
spatial: i8024
spatial: Runeberginkatu
temporal: i116
kirjoittaja: i2120
lisatietoa: Helsingin Fredrikinkadun tienoille sijoittuvan dekkarin teemoja ovat vanhemmat ja lapset, äidinrakkauden vaikea rakentuminen, hylkäämiset ja perheeksi muotoutuminen. Nuori Noora on saanut vauvan eikä arki ja äitiys suju, vaikka hyvä ystävä Jonna auttaa parhaan taitonsa mukaan. Noora kärpistelee uudessa kodissaan keskellä purkamattomia muuttolaatikoita ja lapsenitkua. Suljettujen sälekaihdinten takaa loistavat uuden sisustusliike Retrodesignin valokilvet. Eräänä vaikeana iltana Nooran elämään astuu alakerran naapuri, näkymätön kuusikymppinen Eila Airaksinen, jolla on yllättävän tiukat otteet elämään - myös Nooran elämään. (Tuija Lassila, Sanojen aika)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 6972
modified: 2010-02-02T15:43:45+0300

Riikamaria
type: Muusikko
alternative: Riikamaria Paakkunainen

bibliographic citation: "Asunto oli isohko, muttei megalomaaninen. Keittiöön mahtui kuitenkin baaritiski, ja siitä aukeni olohuone. Keittiöstä katsoen eteinen oli vasemmalla ja nurkassa olevat kierreportaat veivät yläkerran makuuhuoneisiin." (s. 191)
description: Rikollisliigan johtaja J-P Niinisalo asuu Lauttasaaressa sijaitsevassa rivitalossa. Sieltä käsin hän jakelee käskyjään ja tapaa toisinaan alaisiaan.
references: i9413
spatial: Lauttasaari

metadescription 2013
modified: 2010-12-18T12:46:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1426481~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1426482~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1426483~S9*fin

description: Kirjan luku "Pääkaupungin rakentaja"
references: i4854
relation: Engel, Carl Ludvig

bibliographic citation: Muut melkein on menneet jo nukkumaan. Istun penkillä Torkkelinmäellä, joku koiraansa puistossa kusettaa. Muutama janoinen ehkä liikkeellä.
references: i1019
spatial: i41

Hangon Keksin teollisuusrakennukset
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hangon Keksin teollisuusrakennukset ovat vanhimmat, jotka ovat säilyneet Hangon tunnetusta elintarviketeollisuuden tuotantoalueesta. Tuotantolaitoksen vaaleat rakennukset ovat Tvärminnen tehtaan kalkkihiekkatiilestä, mikä antaa niille yhtenäisen ilmeen. Hangon Keksi on maankuulu tavaramerkki, jonka hymyilevä logo on jäänyt elämään keksituotannon loputtuakin. Suomen varhaista elintarviketeollisuutta edustavan, 1910 toimintansa aloittaneen, yrityksen rakennukset ovat sijainneet liikenteellisesti edullisessa rauta- ja maantien risteyskohdassa. 1920-luvulta alkaen tuotantolaitos on tunnettu Hangon Keksinä. Päärakennus on arkkitehtien Walter ja Ivar Thomé suunnittelema. Tehdasrakennukset ovat vanhimmilta osin vuodelta 1916, päärakennusta on jatkettu 1936. Kookkaan päärakennuksen päätyjä ja räystäitä on detaljoitu mm. punatiilisin hammaslistoin. Alueen muita keksitehtaan aikaisia rakennuksia ovat päärakennusta pienempi laatikkotehdas radan eteläpuolella, päärakennuksen koillispuolella on klassistinen varastorakennus ja entinen voimakeskus. Päärakennus ympäristöineen on 1930-luvun tulipalosta ja sotavuosien vaurioista ja teollisen toiminnan loppumisesta huolimatta säilyttänyt alkuperäistä asuaan.
alue: 59.833034084,22.990862603 59.832969688,22.992992483 59.830545290,22.993138963 59.830074953,22.991911251 59.830639416,22.991061474 59.830282927,22.990065715 59.830498177,22.989749390 59.830311395,22.989157628 59.831209244,22.988178396 59.831698261,22.990102666 59.833034084,22.990862603
historia: Liikenneyhteyksien kannalta edullinen sijainti edesauttoi teollisuuden keskittymistä Hankoon. Hanko Pohjoiseen, rautatieseisakkeen yhteyteen ja asuinalueen ulkopuolelle kasvoi 1880-luvulta alkaen monipuolinen teollisuusalue. Sinne keskittyi elintarviketuotantoa, 1910-luvulta myös keksi- ja makaroniteollisuutta. Hankoon perustettiin 1910 Suomalais-Englantilainen Biscuit-tehdas Oy, joka siirtyi uusiin rakennuksiin 1916. Yritystä johti 1919-1927 kauppaneuvos Hemming Elfving, joka laajensi huomattavasti tehtaan toimintaa. 1920-1923 aloitettiin margariinin, lakritsan ja vohveleiden valmistus aiempien keksien lisäksi. Yrityksellä oli oma laatikkotehdas, kirjapaino ja voimakeskus. Tehdas siirtyi 1927 helsinkiläiselle Oy Karl Fazer Ab:lle, joka toimi Hangossa 1970-luvulle asti. Lakkauttamisen aiheutti Fazerin toimintojen keskittäminen Vantaalle. Hangossa leivottujen keksien tuotemerkit olivat nimeltään mm. Albert ja Marie. Keksin pakkauslaatikkoon ja itse pyöreään keksiin painettu hymyilevät kasvot jäivät elämään sanonnassa ”Hymyilee kuin Hangon keksi.”
kunta: k078
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7423
modified: 2010-03-18T10:41:28+0300

metadescription 579
modified: 2011-12-08T12:03:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1330056~S9*fin

Korkeavuorenkatu 15
type: Osoite
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.161705858746
long: 24.9469186556067

metadescription 5728
modified: 2010-09-17T10:57:26+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Marja Pehkonen: Herttoniemen saviastia- ja kaakelitehdas
references: Narinkka 1981
spatial: i6598

Vanhoja suomalaisia puutarhoja
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7375
spatial: i37
spatial: Sinebrychoffin puisto
spatial: Piperin puisto
spatial: i6405
spatial: Oulunkylä
spatial: i79
spatial: Bulevardi 18-20
spatial: Suomenlinna
temporal: i105
temporal: 1700-luku
temporal: i106
temporal: i107
kirjoittaja: i2984

metadescription 9712
modified: 2011-07-19T10:47:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1347404~S9*fin

metadescription 7683
modified: 2010-02-02T15:39:57+0300

Nuutajärven lasitehtaan alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nuutajärven lasitehdas on vanhin maassamme yhä toiminnassa oleva lasitehdas. Tehdasalue on yksi uusrenessanssin tyylikauden arkkitehtonisesti yhtenäisimmistä teollisuusalueista. Lasitehtaan ydinalue on rakennettu lääninarkkitehti G.T. Chiewitzin laatiman asemakaavallisen suunnitelman mukaan Nuutajärven ja Rutajärven väliselle kannakselle. Tehtaan vanhin rakennuskanta on Chiewitzin ja Julius Basilierin yhteistyönä suunnittelemaa. Rikkain puuleikkausdetaljein koristellut konttori- ja makasiinirakennukset ovat peräisin 1850-luvulta. Vanhan tehdasalueen reunalla on tehtaan vanhin työväen asuinrakennus 1850-luvulta. Tehdasalueen länsipuolella on 1900-luvun mittaan useassa vaiheessa rakentunut työväen asuntoalue. Lasitehtaalta johtaa pitkä koivukuja laajan englantilaistyylisen puiston ympäröimälle kartanolle, jonka rakennuskannasta suurin osa on pääosin 1800-luvun jälkipuoliskolta. Kartanon päärakennus valmistui 1822.
alue: 61.037271260,23.436857284 61.036802215,23.427492399 61.037542197,23.417851382 61.039658900,23.413624601 61.039927234,23.412487105 61.040060860,23.413960109 61.040370612,23.415724812 61.041334358,23.418002037 61.042009171,23.419629036 61.042413564,23.421228240 61.042676421,23.423207192 61.042772433,23.425221788 61.042332123,23.430115232 61.044005579,23.431068784 61.044250049,23.430589026 61.044941320,23.430494545 61.045562698,23.430811267 61.045723445,23.431218381 61.045710843,23.432005560 61.045832021,23.432462516 61.046110137,23.432768699 61.046202583,23.432696860 61.046634888,23.433410606 61.047211645,23.434449588 61.047826979,23.438050803 61.047114630,23.440719612 61.046023480,23.442165272 61.045479944,23.441453514 61.045467263,23.440809335 61.045522882,23.440288640 61.045589390,23.439074187 61.045429118,23.438309652 61.045275765,23.437763058 61.044944424,23.437424610 61.044776746,23.437247365 61.044624767,23.437028618 61.044299293,23.437248901 61.044125728,23.437447368 61.043879633,23.437550217 61.043644114,23.437764200 61.043634568,23.438243021 61.043629670,23.438486113 61.043609353,23.438945209 61.043433448,23.439222020 61.043240754,23.439421100 61.043050281,23.439595316 61.042904991,23.439728240 61.042665966,23.439584978 61.042417275,23.439048373 61.042140086,23.438851485 61.041907766,23.438876965 61.041609129,23.439246099 61.041309316,23.439808829 61.041135754,23.440123411 61.040928076,23.440336822 61.040396842,23.440690478 61.040259555,23.441630559 61.040052166,23.441909645 61.039870895,23.441850517 61.039725285,23.441702281 61.039375512,23.439790598 61.039057155,23.437779929 61.037271260,23.436857284
historia: Nuutajärven kartano sai alkunsa 1606 kuningas Kaarle XI:n sotapäällikölleen Carl Bäckille lahjoittamista, jo aiemmin suurtilaksi muodostetuista tiloista. Nuutajärven kartanon omistaja kapteeni Jakob Wilhelm de Pont sekä Honkolan kartanon silloinen isäntä saivat kauppakollegiolta privilegion ikkunalasia ja muita lasituotteita valmistavan lasiruukin perustamiselle 25.2.1793. Lasinvalmistukseen tarvittavaa hiekkaa saatiin tehtaan lähiympäristöstä, Tourulta ja Valajärveltä. Nuutajärven kartano ja lasitehdas siirtyivät 1843 turkulaiselle professori Törngrenille. Uusi vaihe tehtaan historiassa alkoi 1850-luvulla, jolloin varatuomari Adolf Törngren modernisoi sekä tehtaan tuotannon että tuotantorakennuksia voimakkaasti. Tehdasalueen asemakaavan laati 1855 lääninarkkitehti G.T. Chiewitz, joka piirsi Julius Basilierin kanssa myös sveitsiläistyyliset tehdasrakennukset. Osittain kaksikerroksinen, puuleikkauksin koristeltu konttorirakennus valmistui 1857. Samaan aikaan rakennettiin tiilinen, kolmikerroksinen kivirakennus, prykäri (nykyinen lasimuseo), kolmikerroksinen hirsinen lasimakasiini, tiilinen rapattu prykäri, hiomo, lasaretti ja pakari. Yksi tehdasalueen vanhimmista rakennuksista ns. kellopytinki siirrettiin paikalle 1842. Tulipalon tuhottua vanhan lautahytin rakennettiin paikalle 1951 uusi, nykyinen Vanha hytti. Puristelasin tuotantoa varten rakennettiin 1968 automaattilinja ja mänkkihalli. Uusi käyttölasitehdas, Hakahytti, mänkkihalleineen rakennettiin 1973-1975 arkkitehti Markku Annilan suunnitelmin. Nuutajärven kartanon päärakennus valmistui 1822 ja nykyiseen uusrenessanssiasuunsa rakennus korjattiin 1869 arkkitehti L.I. Lindqvistin suunnitelmien mukaan. Väentupa valmistui 1846 ja kaksikerroksinen rakennus, jonka alakerrassa toimi meijeri 1870. Kivinavetan runko rakennettiin 1800-luvun alkupuolella. Kartanon englantilaistyylinen puisto istutettiin 1870-luvulla. Tehdasalueen länsipuolelle rakentui 1900-luvun aikana työväen asuntoalue. Alueeseen liittyy lisäksi Ratala…
kunta: k887
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Savolainen, Salla
type: Kuvittaja
lisätietoja: http://www.tammi.fi/kirjailijat/kirjailija/77
lisätietoja: http://wsoy.fi/yk/authors/show/524

metadescription 221
modified: 2010-02-08T16:36:41+0300

Ruumishuone
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:27:49.464+00:00
modified: 2012-12-13T09:22:35.712+00:00
subject: ruumishuoneet
kuvailu: Ruumishuoneen paikalla sijaitsi vuonna 1799 harjakattoinen palovaja "spruthus nummer 6". Se kuului suunnitelmaan, jonka mukaan kaikille Viaporin saarille piti rakentaa vähintään yksi palovaja. Ruumishuone kuului vuoden 1844 yleiseen sairaalasuunnitelmaan ja se toteutettiin vuosina 1845-46. Keltaiseksi maalattu empiretyylinen rakennus on ulkoiselta asultaan säilynyt melko hyvin. Siinä on päätykolmion alla kolmikaarinen avogalleria. Gallerian lattia on maan tasoa jonkin verran ylempänä, kaariaukoissa on kolme porrasta kussakin. Frontonissa oli puolipyöreä lynetti-ikkuna. Sivuseinillä oli kaksi ikkunaa ja takapäädyssä kolme valeikkunaa. Neliömäinen pohjakaava on yhtenevä 23 vuotta aiemmin rakennetun vartiotuvan (nykyinen D 15) kanssa, vain isomman ja pienemmän huoneen sijoittelun osalta rakennukset ovat peilikuvia. Pienessä rakennuksessa oli eteisgallerian lisäksi vain kaksi huonetta. Rakennuksessa lienee suoritettu myös ruumiin siunauksia, koska rakennusta asiakirjoissa aina välillä kutsuttiin kappeliksi. Huoltokorjauksen luonteisia töitä tehtiin ainakin vuosina 1859, 1877 ja 1887. Vuonna 1893 lautalattioiden tilalle laskettiin asfalttilattiat ja seinät, lattiat ja sisäkatot maalattiin öljymaalilla. Leikkaushuoneessa (pienempi huone) kunnostettiin ikkuna ja lämmityskamina. Ruumiinavauksissa käytetty graniittinen obduktiopöytä talletettiin museoviraston varastoon sen jälkeen, kun sitä oli 1900-luvun puolivälissä käytetty puutarhapöytänä. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 161 Vuonna 1927 rakennusnumero D 7 Lähteet: KrA Ö 62. MV SL VIK D 291-295 455. PLM Suomenlinnan kasarmihoitoalue 425. VA VSA 15798 17044. Kuvat: MV SL VIK D 291. MV SL Valokuva-arkisto Rakennuksen katon harjalla on rautaristi merkkinä rakennuksen käytöstä kappelina.
historia: Ruumishuoneen paikalla sijaitsi vuonna 1799 harjakattoinen palovaja "spruthus nummer 6". Se kuului suunnitelmaan, jonka mukaan kaikille Viaporin saarille piti rakentaa vähintään yksi palovaja. Ruumishuone kuului vuoden 1844 yleiseen sairaalasuunnitelmaan ja se toteutettiin vuosina 1845-46. Keltaiseksi maalattu empiretyylinen rakennus on ulkoiselta asultaan säilynyt melko hyvin. Siinä on päätykolmion alla kolmikaarinen avogalleria. Gallerian lattia on maan tasoa jonkin verran ylempänä, kaariaukoissa on kolme porrasta kussakin. Frontonissa oli puolipyöreä lynetti-ikkuna. Sivuseinillä oli kaksi ikkunaa ja takapäädyssä kolme valeikkunaa. Neliömäinen pohjakaava on yhtenevä 23 vuotta aiemmin rakennetun vartiotuvan (nykyinen D 15) kanssa, vain isomman ja pienemmän huoneen sijoittelun osalta rakennukset ovat peilikuvia. Pienessä rakennuksessa oli eteisgallerian lisäksi vain kaksi huonetta. Rakennuksessa lienee suoritettu myös ruumiin siunauksia, koska rakennusta asiakirjoissa aina välillä kutsuttiin kappeliksi. Huoltokorjauksen luonteisia töitä tehtiin ainakin vuosina 1859, 1877 ja 1887. Vuonna 1893 lautalattioiden tilalle laskettiin asfalttilattiat ja seinät, lattiat ja sisäkatot maalattiin öljymaalilla. Leikkaushuoneessa (pienempi huone) kunnostettiin ikkuna ja lämmityskamina. Ruumiinavauksissa käytetty graniittinen obduktiopöytä talletettiin museoviraston varastoon sen jälkeen, kun sitä oli 1900-luvun puolivälissä käytetty puutarhapöytänä. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 161 Vuonna 1927 rakennusnumero D 7 Lähteet: KrA Ö 62. MV SL VIK D 291-295 455. PLM Suomenlinnan kasarmihoitoalue 425. VA VSA 15798 17044. Kuvat: MV SL VIK D 291. MV SL Valokuva-arkisto Rakennuksen katon harjalla on rautaristi merkkinä rakennuksen käytöstä kappelina.
paikan tyyppi: ruumishuone
lat: 60.150371975389575
long: 24.979349446296737

Ingman, Lauri
type: Akateeminen henkilö
spatial: i7774

bibliographic citation: Kus sä lähdet Hesaan, näet siellä suuren talon. Ja siellä talossa asustaa kaljupäinen gangsteri
references: i579
spatial: Presidentinlinna

liittyvä web-sivu
type: DatatypeProperty
domain: HistoricalEvent
label: related web page @en
range: string

bibliographic citation: "Coronan baaritiskiltä/ näen kuorma-auton/ Eerikinkadulla,/ se vie jätelunta./ Tiskin toisella puolella/ nuoret miehet/ piirittävät kaunista naista." (runosta Baaritiskillä, s. 210)
references: i9532
spatial: Corona Bar

Museosilta (Tuovilan silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 63.029417931,21.804291745 63.030276359,21.804846080 63.030110825,21.806041050 63.029349216,21.805587361 63.029417931,21.804291745
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k499
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jansson, Tove
type: Kirjailija
spatial: Luotsikatu 14
spatial: Ullanlinnankatu 1
spatial: i7980

metadescription 1029
modified: 2011-03-09T15:14:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1839051~S9*fin

bibliographic citation: 'Kotimatkalla Kontulasta Jappe kävi Gulfin huoltoasemalla pyytämässä tarramerkkejä ja jäi sitten Kuisminin eteen lukemaan lehteään. Kaupan taakse kaivettiin jo monttua Mellunmäen uudelle ostarille, mutta Kuismin piti vielä puoliaan, vaikka mineriittiset seinät halkeilivatkin.' (s. 26)
description: 1970-luvun Mellunmäkeä rakennetaan kiivaasti.
references: i9639
spatial: i7454

metadescription 8134
modified: 2010-02-02T15:42:46+0300

description: Ravintola Kaveri, Pekan ja Pätkän hetkellinen työpaikka.
references: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa
spatial: i8153

Reposaaren yhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Reposaari on Kokemäenjoen suiston uloin saari Selkämeren ulapan äärellä. Reposaari yhdessä Mäntyluodon (kts. Mäntyluodon luotsi- ja satamaympäristö) kanssa muodostaa Porin kaupungin edustalle 1800-luvun jälkipuoliskolla kasvaneen yhdyskunnan, jolla on eritoten satamatoimintojen, telakan ja höyrysahan ansiosta ollut suuri paikallinen ja valtakunnallinen merkitys. Reposaaren taajaman säännöllinen, pitkänomainen ruutuasemakaava valmistui 1874. Yhtenäinen, vaatimaton puinen rakennuskanta on pääasiassa merenkulun kulta-ajalta 1800-luvun jälkipuolelta ja 1900-luvun alusta. Poriin kuuluva Reposaaren kaupunginosa kirkkoineen, kouluineen, hotelleineen ja vehreillä tonteilla olevine klassillistinehenkisine puutaloineen muodostaa pienoiskaupungin. Reposaaren kuusikulmainen puukirkko ja kahdeksankulmainen tapuli rakennettiin 1876, kansakoulu 1877, luotsiasema 1800-luvun loppupuolella ja arkkitehti Johan Nordstrandin suunnittelema VPK:n talo 1901. Alueen rakennuskannan vanhimman osan muodostavat 1838 valmistunut hotelli ja 1800-luvun puolimaisssa rakennetut porvarishuvilat, joista näyttävin on 1892 valmistunut kolmikerroksinen Villa London. Reposaaren entisen sahan alueeseen liittyy puinen konttorirakennus sekä yhdeksän työväenasunnon yhtenäinen ryhmä. Maan tärkeimpiin suursahoihin kuuluneesta 1995 palaneesta Reposaaren sahasta on jäljellä enää savupiippu, kun palaneen sahan rauniot kesällä 2000 on purettu. Entinen sahayhdyskunta on säilynyt tiiviinä alueena. 1896 perustetulla hautausmaalla on torpedovene S2:n uppoamisessa 1926 menehtyneiden yhteishauta, jolle pystytettiin Väinö Aaltosen veistämä ja 1930 paljastettu muistomerkki. Nykyisessä linnakepuistossa on 1930-luvulla rakennettu betoninen bunkkeriasema ja juoksuhautoja. Reposaaren puinen luotsiasema kuuluu sataman rakennuskantaan ja on harvinainen esimerkki varhaisten satamaluotsien toiminnasta. Satamatoiminnot, telakka ja höyrysaha muodostivat elinkeinollisen perustan 1960- ja 1970-luvulle saakka, jonka jälkeen keskittämin…
alue: 61.608940932,21.454200013 61.608475125,21.453617478 61.608384036,21.453546229 61.607513042,21.454758015 61.605643880,21.456825505 61.604472425,21.452410229 61.605140101,21.448482049 61.606588424,21.439442868 61.610978089,21.428921705 61.615337046,21.422362512 61.616720233,21.420909828 61.619938905,21.425167374 61.619451151,21.426721218 61.620077948,21.428212481 61.619067689,21.430539603 61.619568515,21.436633085 61.617959295,21.440356002 61.616923609,21.438936782 61.615497823,21.443363905 61.615203937,21.445559370 61.611797341,21.452584480 61.611194923,21.452665158 61.610904023,21.450476860 61.609922498,21.452468165 61.608940932,21.454200013
historia: Suojaisan ja syvän luonnonsatamansa ansiosta Reposaari oli jo varhain tunnettu välietappi tultaessa Itämereltä Pohjanlahden jokien kauppapaikoille. Vastaperustetun Porin kaupungin nautintaan ja käyttöön saari annettiin 1558. Saari oli aluksi lähinnä karjanlaitumena, mutta jo 1600-luvulla sen satamaa käytettiin isoimpien laivojen lastaamiseen. Ensimmäinen laituri rakennettiin saareen 1775 ja satamavouti aloitti 1780. Kokemäen suiston madaltuessa Reposaaresta tuli 1700-luvun lopulta alkaen Porin virallinen ulkosatama. Reposaaressa laivanrakennuskausi alkoi 1826. Nykyisessä Varvinrannassa toiminut veneveistämön viimeinen laiva laskettiin vesille 1863. Ruukinpatruuna Gustaf Tigerstedt sai 1871 senaatilta luvan höyrysahan rakentamiseksi Reposaareen. Sahan rakentajaksi ja omistajaksi tuli seuraavana vuonna tukholmalainen tukkukauppias J.E. Francke. Saha oli 1900-luvun alkupuolella yksi Suomen merkittävimmistä sahalaitoksista. Vientisatama ja saha synnyttivät saarelle 1800-luvulla oman yhdyskuntansa. Asutuksen kasvu edellytti rakentamisen ohjausta ja asemakaava vahvistettiin 1874. Reposaari oli 1870-luvulla Suomen suurin vientisatama, mikä näkyi taajaman voimakkaana kasvuna. Tällöin rakennettiin mm. kirkko ja koulu. Reposaari säilytti asemansa tärkeänä vientisatamana aina 1890-luvulle, jolloin vastapäiseen niemeen, Mäntyluotoon, rakennettiin uusi satama ja rautatie. Satamatoiminta keskittyi 1900-luvun aikana yhä enemmän Mäntyluotoon ja myöhemmin pengertien valmistumisen jälkeen uuteen syväsatamaan, Tahkoluotoon. Reposaaren satama muutettiin kalasatamaksi 1967. Reposaarelle Lampanluodon ja pienten saarien yli kulkeva pengertie valmistui 1956. Reposaaren konepaja perustettiin 1916. Toiminta laajeni sotakorvausten seurauksena 1945 laivanrakennukseen. Kilpailun kiristyminen ja yrityskaupat lopettivat konepajan kuten myös sahan toiminnan 1970-luvulla. Konepajan rakenteet ovat pääosin purettu ja sen alueella pidetään loma-asuntomessut 2008. Krimin sodan aikana Reposaarta käytett…
kunta: k609
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kultamitalivaimo
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Olympiastadion
spatial: i8386
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1947.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2lz4/
näyttelijä: i8228
näyttelijä: i915
ohjaaja: i8227

Sinebrychoffin puiston torni
type: Fakta
content: Olimme lastenteatteriesityksessä Sinebrychoffin puiston salaperäisessä tornissa. Olisimme kaikki halunneet tietää tornin historiikin, mutta siitä oli esiintyjien mukaan vain luulotietoja. Voisiko niin surkeasti olla? Jotain tuosta kahdeksankulmaisesta tornista tiedetään. Se on toiminut ainakin vartiotornina, joten sen tiedetään olleen pystyssä ainakin vuonna 1854, jolloin amiraali Arkas tuomitsi sen kierroksellaan tähystystarkoitukseen kelpaamattomaksi. Tuomion saivat myös muut puistoon rakennetut puolivarustukset, jotka tiettävästi olivat venäläisten rakennuttamia. Nikolai Sinebrychoff perusti olutpanimonsa taakse englantilaistyylisen puiston vuonna 1835. Olutpanimon varastot purettiin 1970-luvulla, mutta punatiilinen torni jäi jäljelle. Nykyisin torni on museoviraston suojeluksessa. Lähde: Ollila, Kaija: Puhvelista Punatulkkuun (8. p. Sanoma, 1998) Kuvia: http://www2.helsinginsanomat.fi/extrat/kaupunki/panorama/Hki_panorama_iso.swf
language: fin
spatial: Sinebrychoffin puisto
temporal: i105

Suomen Punomotehdas
type: Rakennus
alternative: Punomotehdas
is part of: i28
lat: 60.1562333099925
long: 24.9306737239378

bibliographic citation: 1998: Jackista Temppeliaukion kirkko muistutti nurin käännettyä vokkipannua. Kallioon hakatut kiviseinät olivat pakanallisen yksinkertaiset; kupoli taas oli kuin elävä muna, joka työntyi esiin meteorin kraatterista. Kirkkoa ympäröivät asuintalot näyttivät kaikki yhtä lailla ankaran yksinkertaisilta. (Keskiluokkaisia asuinrakennuksia 1930-luvulta.) Kirkon sisällä oli lisää kalliota. Urkuri istui kaiken kansan näkyvillä seurakunnan vasemmalla puolella. Tyhjät, kaarevat penkkirivit - kuoroa varten - olivat suoraan edessä. Kuorot olivat täällä tärkeitä. Kupariset urkupillit näyttivät hyvin moderneilta tummaa ja vaaleaa puuta vasten. Saarnastuoli oli verhoiltu kivellä; Jackista se näytti juoma-automaatilta.
references: i8788
spatial: Temppeliaukion kirkko

Yleisökäymälä C46
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T07:17:27.164+00:00
modified: 2012-12-03T08:25:16.656+00:00
subject: käymälät
asset ID: C46
kuvailu: Arkkitehtitoimisto P&P Mannerin selostus : (Arkkitehti 2-2007) Kevättalvella 2006 valmistunut C 46 on ensimmäinen viiden uuden yleisökäymälän sarjasta, jonka luonnokset toimistomme teki vuonna 2004. Suunnittelun lähtökohdaksi kiteytyi ajatus mahdollisimman pelkistetyistä, muutaman tasopinnan muodostamista yksiköistä, jotka eivät loukkaa paikan historiallisia arvoja. Kantavana ideana oli, että sisääntulojulkisivuna on pystysuora levy, joka tukeutuu visuaalisesti johonkin ympäristön nousevaan aiheeseen: muuriin, rinteeseen, rakennukseen. C 46:ssa nousevana aiheena on 1980-luvulla uudelleen rakennettu venäläiskauden tiilimuuri, jonka tuntumaan asetettiin muurin suuntainen Corten-levy. Teräslevyn kätkemiin käymälätiloihin mennään sisään muurin viereen jäävästä kapeasta solasta. Julkisivun suoraan maasta kasvava Corten-pinta elää ja patinoituu samalla tavoin kuin Suomenlinnan keskeiset rakennusmateriaalit, luonnonkivi ja tiili. Raskas lvis-varustus on pakattu keskivyöhykkeen tekniikkatilaan, muun muassa ilmastointikone, lämmöntalteenottolaitteisto, ilmastoinnin äänenvaimentimet sekä sähkökeskus ja säätölaitteet. Ilmastoinnin tulo- ja poistoilmalaitteet sijoitettiin katon sijasta rakennuksen seinäpintoihin, jotta tielle näkyvä vesikatto säilyisi puhtaana pintana vailla piippuja ja pönttöjä. Emme näe C 46:ta rakennuksena, vaan ajattomana ja tyyleihin sitoutumattomana teoksena – kasana ruostuneita rautalevyjä, jotka joku on joskus sattunut jättämään oikeaan asentoon ja oikeaan paikkaan. Toteutusaika: 2005-06 Laajuus: 17 brm2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Leena Häkli Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto P&P Manner Oy/ Bitumi ja Pekka Manner Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Oy Matti Ollila & Co/ Eero Kotkas LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Akvedukti Oy/ Markku Kallio Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy/ Timo Meskanen Pääurakoitsija: Infratyö Oy Teräsurakoitsija: Wötö Oy
historia: Arkkitehtitoimisto P&P Mannerin selostus : (Arkkitehti 2-2007) Kevättalvella 2006 valmistunut C 46 on ensimmäinen viiden uuden yleisökäymälän sarjasta, jonka luonnokset toimistomme teki vuonna 2004. Suunnittelun lähtökohdaksi kiteytyi ajatus mahdollisimman pelkistetyistä, muutaman tasopinnan muodostamista yksiköistä, jotka eivät loukkaa paikan historiallisia arvoja. Kantavana ideana oli, että sisääntulojulkisivuna on pystysuora levy, joka tukeutuu visuaalisesti johonkin ympäristön nousevaan aiheeseen: muuriin, rinteeseen, rakennukseen. C 46:ssa nousevana aiheena on 1980-luvulla uudelleen rakennettu venäläiskauden tiilimuuri, jonka tuntumaan asetettiin muurin suuntainen Corten-levy. Teräslevyn kätkemiin käymälätiloihin mennään sisään muurin viereen jäävästä kapeasta solasta. Julkisivun suoraan maasta kasvava Corten-pinta elää ja patinoituu samalla tavoin kuin Suomenlinnan keskeiset rakennusmateriaalit, luonnonkivi ja tiili. Raskas lvis-varustus on pakattu keskivyöhykkeen tekniikkatilaan, muun muassa ilmastointikone, lämmöntalteenottolaitteisto, ilmastoinnin äänenvaimentimet sekä sähkökeskus ja säätölaitteet. Ilmastoinnin tulo- ja poistoilmalaitteet sijoitettiin katon sijasta rakennuksen seinäpintoihin, jotta tielle näkyvä vesikatto säilyisi puhtaana pintana vailla piippuja ja pönttöjä. Emme näe C 46:ta rakennuksena, vaan ajattomana ja tyyleihin sitoutumattomana teoksena – kasana ruostuneita rautalevyjä, jotka joku on joskus sattunut jättämään oikeaan asentoon ja oikeaan paikkaan. Toteutusaika: 2005-06 Laajuus: 17 brm2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Leena Häkli Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto P&P Manner Oy/ Bitumi ja Pekka Manner Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Oy Matti Ollila & Co/ Eero Kotkas LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Akvedukti Oy/ Markku Kallio Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy/ Timo Meskanen Pääurakoitsija: Infratyö Oy Teräsurakoitsija: Wötö Oy
paikan tyyppi: käymälä
lat: 60.14583264990674
long: 24.987465810775802

metadescription 8394
modified: 2010-01-08T15:39:23+0300

Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupunki (Linnoitus ja Rakuunanmäki)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lappeenranta on harvinainen ja monipuolinen rajamaakuntaan rakennettu linnoitus- ja varuskuntakaupunkikokonaisuus, jonka strateginen merkitys on vaihdellut eri aikoina. Saimaaseen pistävään niemeen sijoitettu Lappeenrannan linnoitus on eurooppalaisen linnoituskaupunki-ideaalin mukaan rakennettu bastionien suojaama ruutukaavoitettu kaupunki. Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin eri osat kuvastavat kehitystä puolustus- ja varuskuntahistoriassa Ruotsin, autonomian sekä itsenäisyyden ajalla. Kokonaisuus muodostuu ruotsalaisten 1721 jälkeen perustamasta linnoituksesta ja venäläisten siihen 1741 alkaen tekemistä linnoitteista, rakennuksista ja ulkopuolisista etuvarustuksista sekä linnoitusniemen kaakkoispuolelle 1800-luvulla perustetusta Rakuunamäen kasarmialueesta sairaalamäkineen, 1880-luvun reservikomppanian alueesta sekä entisestä rakuunarykmentin leirikentästä eli 1930-luvulla perustetusta maasotakoulun alueesta. Lappeenrannan linnoituksen ohella Suomen linnoituskaupunkeihin lukeutuvat Hamina sekä Taavetti Luumäellä. Linnoituksella ja kunnostetuilla linnoituslaitteilla on huomattava merkitys Lappeenrannan kaupunkikuvalle. Maisemakokonaisuuteen liittyy Pallonlahden alue ja Kaupunginlahti puistoistutuksineen. Linnoituksesta lounaaseen on samaan linnoitusjärjestelmään kuuluva Nikolainlinnake 1790-luvun bastioneineen. Lappeenrannan linnoituksen historiallisia sotilasrakennuksia ovat mm. komendantin talon kiviosat, portin viereinen vartiotupa ja viisi kasarmirakennusta 1700-luvun lopulta, puurakennukset 1800-luvulta ja tiiliset sotilaskasarmit 1910-luvulta. Etelä-Karjalan maakuntamuseo sijaitsee kahdessa pian vuoden 1800 jälkeen rakennetussa tykistövarikkorakennuksessa. Jumalansynnyttäjän muistolle pyhitetty kirkko vuodelta 1785 on maamme vanhin kreikkalaiskatolinen kirkko. Venäläistä barokkia edustavan yksilaivaisen kellotornillisen kirkon arvokkain taideteos on 1780 valmistunut Neitsyt Marian ilmestys -aiheinen nimikkoikoni, ns. Pokrovan ikoni. 1800-luvun puo…
alue: 61.059205749,28.168316307 61.066546822,28.170013166 61.066842647,28.172123595 61.066393740,28.178425790 61.067029616,28.178361999 61.067602468,28.177938304 61.068069356,28.177795337 61.068266142,28.177980672 61.068321750,28.178346575 61.068739453,28.178625998 61.068860923,28.179365693 61.069158498,28.183895790 61.068703568,28.185571662 61.068552370,28.186095354 61.065786717,28.192098869 61.065477547,28.192769943 61.065338882,28.193070942 61.064908670,28.194029130 61.062807923,28.193528403 61.062802692,28.192493854 61.062453245,28.192377899 61.061360625,28.190942142 61.060722913,28.186602193 61.061841031,28.185824493 61.061625437,28.183997606 61.061675576,28.181900303 61.060593403,28.181506482 61.059372968,28.181267949 61.059305469,28.181195169 61.058733107,28.181201978 61.058234829,28.181309919 61.058148073,28.179535576 61.058674128,28.179372420 61.058667678,28.179330163 61.058580885,28.178319161 61.057545476,28.178543157 61.057263578,28.174399546 61.057136476,28.172557951 61.057100130,28.171428353 61.057400129,28.170632857 61.058256452,28.168072541 61.059205749,28.168316307
historia: Lappeenrannan linnoitus sai ensimmäisen kaavasuunnitelmansa 1649, jota pidetään kaupungin perustamisvuotena. Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721 Lappeenrannasta tuli Ruotsin itäisin kaupunki, jonka linnoitustyöt käynnistettiin. Turun rauhan 1743 jälkeen kaupunki jäi Venäjän puolelle ja venäläiset jatkoivat linnoittamistöitä. Uusi asemakaava vahvistettiin 1775. Linnoitusta vahvistettiin kenraali Suvorovin johdolla 1790-luvulla, jolloin rakennettiin mm. linnoituksen luoteispuolelle ns. Nikolain vallit sekä linnoituksen sivustoille Pallon ja Kimpisen etuvarustukset. Lappeenranta liitettiin muun Vanhan Suomen osana 1812 Suomen suuriruhtinaskuntaan, jolloin aiempi rajakaupunki menetti strategisen merkityksensä. Vanha linnoitusesplanadi muodostettiin yleiseksi puistoksi. Varuskunta toimi yhä linnoituksessa, vaikka 1819 osa rakennuksista tuli kehruuhuoneen eli naisvankilan käyttöön. Miesten vankila-alueen rakentaminen muutti linnoituksen miljöötä 1881 alkaen samoin kuin satamatien ja rautatien rakentaminen. Viimeinen suuri rakennusvaihe oli ennen ensimmäistä maailmansotaa, jolloin useita tiilirakennuksia tuli venäläisten joukkojen käyttöön. Linnoituksen 1785 käyttöön vihitty ortodoksikirkko korvasi paikalla aiemmin olleen 1740-luvulla tehdyn puisen rakennuksen. Nykymuotonsa kirkko sai 1903 valmistuneessa laajennuksessa. Kirkko restauroitiin 1984. Linnoituksen länsipuolisen Pallonlahden rantaan vakiintui asutusta jo 1700-luvun lopulla. Alueelle syntyi tehtaita, telakoita, myllyjä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Pallon kaupunginosaa on uudisrakennettu 1900-luvun lopussa. Rakuunamäen ranta-alueilla toimi linnoituksen Saimaan laivasto. Laivaston rakennusten viereiselle mäelle perustettiin 1889 Suomen rakuunarykmentti, jonka punatiiliset kasarmit rakennettiin 1889-1893 alun perin kansallisen asevelvollisen ratsuväen käyttöön (arkkitehdit S. Gripenberg, J. Ahrenberg). Suomen rakuunarykmentti lakkautettiin 1901 ja rakennukset luovutettiin venäläisille joukoille, joille ra…
kunta: k405
paikan tyyppi: sairaala
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hilton Helsinki Strand Hotel
type: Rakennus
alternative: Strand Intercontinental
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.177303436389
long: 24.9513451515261

metadescription 8728
modified: 2010-02-17T19:29:55+0300

Vuosaaren sillan pituus
type: Fakta
content: Kuinka pitkä on Vuosaarensilta liikuntasaumasta liikuntasaumaan? Vuosaaren silta on Helsingin kaupungin omistama teräsbetoninen jatkuva kotelopalkkisilta. Sillan kannen pituus (liikuntasaumasta liikuntasaumaan) on Siltarekisterin mukaan 416,10 m. Sillan kokonaispituus on 422,50 m. Tieto on saatu Tiehallinnon Siltojenhallintajärjestelmästä.
language: fin
spatial: i6408
temporal: i116

metadescription 6699
modified: 2010-02-02T15:02:04+0300

Nuhjalan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nuhjalan kartano kuuluu Mynälahden suureen kartanokeskittymään ja on erinomainen esimerkki pienehkön 1700-luvun kartanon rakentamistavasta ja kulttuuriympäristöstä. Arkkitehtuurihistoriallisesti merkittävän kartanon päärakennuksen on suunnitellut Turun kaupungin muurarimestari C.F. Schröder. Vehmassalmen suulla sijaitsevan Nuhjalan kartanoalue koostuu 1764 rakennetusta päärakennuksesta, siihen liittyvästä sivuiltaan rakennetusta pihapiiristä, merenpuoleisen julkisivun puolella olevasta vanhasta puutarhasta ja ympäröivästä agraarimaisemasta peltoineen, teineen ja työväen asuinrakennuksineen. Tiilestä muurattu mansardikattoinen ja yksikerroksinen päärakennus on rakennettu rinteeseen niin, että sokkeliosa kellareineen muodostaa puutarhan puolella kokonaisen kerroksen. Rakennus on yksi Turun kaupungin muurarimestari C.F. Schröderin suunnittelemista rokokookartanoista, joiden arkkitehtoniset esikuvat, varsinkin huonejako on saatu Carl Wijnbladin mallikirjoista. Kartanon sisätiloissa on runsaasti rokokookauden kiinteää sisustusta 1930-luvulla tehdyistä muutoksista huolimatta.
alue: 60.610877720,21.712536662 60.610936728,21.713589734 60.605933067,21.718802887 60.604262763,21.722971968 60.602005037,21.728178842 60.598159217,21.740116912 60.596475246,21.740801100 60.594941945,21.737612399 60.593364879,21.730612344 60.595909778,21.726070492 60.596726329,21.718467028 60.602698515,21.713407916 60.608062610,21.707216302 60.610877720,21.712536662
historia: Nuhjala kuului keskiajalla Turun tuomiokirkolle. 1500-luvulla kartano oli aatelisomistuksessa oleva rälssisäteri. Kartano sijaitsi Turusta Tukholmaan johtaneen vanha talvitien läheisyydessä.
kunta: k918
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tornansaaren teollisuusalue, Neitsytniemen kartano ja Niskalammen asuntoalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Imatra ja Lauritsala ovat Vuoksen vesistön ja Saimaan kanavan vaikutuspiiriin, kuljetusyhteyksien ja puutavaran saannin kannalta edulliseen paikkaan 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa syntyneen puunjalostuksen suuryritysten ensimmäiset keskittymät. Tornatorin tehdas Tainionkoskella aloitti Imatran seudun teollistumiskehityksen ja se on osa Suomen teollistumisen ja elinkeinorakenteen muutoshistoriaa. Vuoksen varrelle Tornansaarelle perustetun tehtaan puuhiomo ja lankarullatehdas sekä paperitehdas aloittivat toimintansa 1890-luvulla. Alueen vanhimmat tuotantorakennukset ovat tehtaan perustamisajalta. Rullatehdas sijaitsee saaren pohjoisosassa ja paperitehtaan säilyneet rakennukset eteläosassa. Tainionkosken voimalaitos on rakennettu 1947-51 ja sen on suunnitellut Antero Pernaja. Aumakattoinen virkailijakerho on alunperin arkkitehti Selim Savoniuksen suunnittelema Tornator-tehtaitten ruokala vuodelta 1914. Alkuaan kolmikerroksisen ruokalan alin kerros on muuttunut kellaritiloiksi paikalle kuljetetun maan vuoksi. Vuoksen itärannalla vastapäätä Tornansaarta on Neitsytniemen kartano, jonka kertaustyylinen päärakennus vuodelta 1900 on Edvard von Nottbeckin rakennuttama ja arkkitehti K.A. Wreden suunnittelema. Tornatorin työväestön asuma-alueen, Niskalammen, ensimmäinen vaihe on 1910-luvulta, jolloin Viktor Einolan suunnittelemat talot valmistuivat. Aluetta on rakennettu ruutuasemakaavan mukaisesti seuraavilla vuosikymmenillä niin, että eri vuosikymmenten rakennustyypit muodostavat omat ryhmänsä. Vaikka Niskalammelta on 1950-1970 -luvuilla purettu suuri joukko rakennuksia, se muodostaa edelleen hyvän ja yhtenäisen kokonaisuuden.
alue: 61.208998753,28.780035336 61.209868597,28.780109005 61.210352036,28.780085029 61.211048560,28.779867506 61.211187537,28.775754137 61.212978252,28.776303619 61.213097732,28.776784611 61.213498697,28.777730271 61.214564320,28.775484483 61.214950223,28.775181777 61.215958187,28.774827650 61.218692775,28.776009102 61.219922972,28.779495139 61.219725439,28.782994209 61.219023856,28.783152313 61.218708658,28.783190837 61.215527057,28.782285666 61.215447317,28.791120635 61.212391069,28.790169982 61.211467638,28.790000566 61.211332572,28.789927958 61.211012248,28.789246083 61.210541466,28.788759873 61.210386827,28.788578700 61.210204239,28.788651398 61.209691242,28.789349659 61.208044195,28.792282188 61.206907376,28.791655905 61.207060222,28.790015638 61.208085774,28.783440846 61.208161513,28.782208448 61.208998753,28.780035336
historia: Imatran seudun teollistuminen pääsi vauhtiin ja Vuoksen koskien vesivoimaa alettiin hyödyntää suurteollisuudessa, kun alueen kuljetusyhteydet paranivat rautatien valmistumisen myötä 1890-luvulla. Ensimmäisiä teollisuusyrityksiä alueella oli Aktiebolaget Tornator, Tainionkosken entinen paperi- ja lankarullatehtaan perustajayhtiö. Tornatorin alkuna oli 1888 toimintansa käynnistänyt Lahden rullatehdas. Yhtiö osti maata Niska- ja Tainionkosken länsirannalta 1895, puuhiomo ja paperitehdas käynnistettiin 1897 ja lankarullatehtaan toiminta alkoi seuraavana vuonna. Yhtiö rakensi työväelleen Ritikanrantaan 1890-luvulla asuinrakennuksia, joista jäljellä olevissa avattiin teollisuustyöväen asuntomuseo 1975. Tornatorin tehdas oli 1910-luvulla maamme suurin ruskean paperin tuottaja ja myös lankarullien valmistajana Suomen suurimpia. Yhtiö oli ostanut 1914 Neitsytniemen Tainionkosken koskioikeuksineen, jonka jälkeen sen hallussa oli Tainionkosken ja Niskakosken kosket kokonaisuudessaan. Toimintaa oli laajennettu sellun valmistukseen. Toiminnassa tapahtui huomattava muutos 1918 kun Suomen valtiosta tuli yhtiön suurin osakkeenomistaja. 1932-1933 osake-enemmistö siirtyi Enso-Gutzeit Oy:lle, johon yhtiö fuusioitiin 1942. Teollinen toiminta on päättynyt Tornansaarella kokonaan. Rullatehdas lopetettiin kannattamattomana 1946, sulfiittisellutehdas pysäytettiin 1962 ja paperitehdas kolme vuotta myöhemmin. Tainionkosken länsirannalla sijainneen sulfiittisellutehtaan rakennukset on purettu kalanterisalirakennusta lukuun ottamatta.
kunta: k153
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: puunjalostuslaitos
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eläintarhan urheilukenttä
type: MuuPaikka
alternative: Eltsu
is part of: i23
is part of: i22
is part of: i8492
lat: 60.1911011699696
long: 24.9304680419126

metadescription 3220
modified: 2011-10-25T14:21:54+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1442776~S9*fin

metadescription 6341
modified: 2010-09-17T11:18:01+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 1191
modified: 2010-09-17T11:13:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1489489~S9*fin

metadescription 4646
modified: 2010-09-17T11:28:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1829884~S9*fin

bibliographic citation: 'Takamäki astui edellä Mamma Rosan ovesta. Sisäänkäynti kuusikerroksisen, vähän ennen toista maailmansotaa rakennetun talon kivijalassa sijaitsevaan ravintolaan oli Runeberginkadun puolella. Ajomatka poliisitalolta oli kestänyt vain kymmenen minuuttia. Auto oli jäänyt isohkon Töölöntorin parkkiruutuun.' (s. 260)
description: Takamäki saa vinkin tulla Joutsamon kanssa Mamma Rosaan.
references: i9867
spatial: i9870

Valpurintie 4
type: Osoite
is part of: i16
lat: 60.1918361718477
long: 24.9017911068051

metadescription 8630
modified: 2010-02-03T18:20:50+0300

metadescription 3480
modified: 2010-09-17T11:21:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1349711~S9*fin

Kouvolan rautatievarikon alue
type: AreaOfInterest
alue: 60.864598644,26.694918924 60.864998538,26.703159964 60.864633384,26.703326266 60.864042248,26.701897991 60.864039056,26.700464100 60.863759126,26.696132663 60.864251086,26.695834671 60.864233272,26.694987690 60.864598644,26.694918924
kunta: k286
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Paasikivenkatu 4-6
type: Osoite
alternative: Tohtori Länsimäen sairaala (vv. 1930-51)
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1870804759882
long: 24.9119582335916

metadescription 9439
modified: 2010-10-18T18:13:57+0300

Björninen, Juha
type: Muusikko

metadescription 6935
modified: 2010-09-17T11:23:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070225~S9*fin

metadescription 8890
modified: 2010-03-31T15:31:03+0300

Tyrvään rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Entinen Tyrvään rautatieasema (vuodesta 1955 Vammalan rautatieasema) on edustava ja hyvin säilynyt Tampere-Pori -radan IV luokan maaseutuasema. Asema-alueen monipuolista rakennuskantaa rikastuttaa poikkeuksellisen komea vesitorni, tiilinen osuuskaupan mylly ja viljamakasiini. Asemarakennuksen ohella asema-alueeseen kuuluvat tavaramakasiini, kaksoisvahtitupa sekä asuinkasarmi liitereineen ja kellareineen. Asemapihan itäpuolella on kaksoisvahtitupa talousrakennuksineen. Asemakokonaisuuteen liittyy puisto, tiilinen vesitorni sekä entinen OTK:n mylly.
alue: 61.348763398,22.885540141 61.349425754,22.885599402 61.349580211,22.890875147 61.349687905,22.892378075 61.349077092,22.892548559 61.348922408,22.889176657 61.348874557,22.888193410 61.348836938,22.887482835 61.348785950,22.887319107 61.348763398,22.885540141
historia: Tampereelta Porin Mäntyluotoon kulkevaa, Satakunnan teollisuutta palvelevaa rataa suunniteltiin 1880-luvun alusta lähtien. Päätös sen rakentamisesta tehtiin 1889. Rata valmistui 1895. Rata oli viimeinen, jonka varren asemarakennukset toteutettiin säästösyistä Oulun radan piirustusten mukaan. Tyrvään IV luokan asemarakennuksen lisäksi molemmat kaksoisvahtituvat sekä osa talousrakennuksista valmistui 1895. Aseman rakennukset säilyivät, kun suuri osa Vammalan kauppalaa tuhotui 1918 sisällissodassa. Asemarakennusta laajennettiin 1925 pihasiivellä. Tavaramakasiini rakennettiin 1930, vesitorni 1932 ja asuinkasarmi 1942. Ratapihalla sijainnut tiilirakenteinen veturitalli purettiin vuosituhannen vaihteessa.
kunta: k790
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Reino Helismaa, jätkäpoika ja runoilija
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Puistola
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i4455
kirjoittaja: i8984
lisatietoa: Laulajan, sanoittajan ja säveltäjän elämäkerta. Liitteena lukuisia hakemistoja: Levytetyt sanoitukset, aakkosellinen diskografia, lauluvihkot ja kirjat, näytelmät, revyyt ja musikaalisuomennoks et, elokuvakäsikirjoitukset, radio-ohjelmat, televisio-ohjelmat, asiahakemisto ja henkilöhakemisto.

metadescription 9699
modified: 2011-06-28T17:06:59+0300

Kesäkaupunki
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i6351
spatial: Ravintola Fennia
spatial: i6610
spatial: i7889
spatial: i6357
spatial: i8479
spatial: i8655
spatial: i6509
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
näyttelijä: i634
ohjaaja: i601

bibliographic citation: "Eräänä päivänä Linda pääsee Saderunoilijan mukana stadionille katsomaan Suomi-Italia-ottelua. Sinne on menossa niin paljon ihmisiä että Lindan on pidettävä Saderunoilijaa kädestä, jottei kadottaisi häntä kun he seisovat jonossa." (S. 51.)
description: Linda käy Saderunoilija-isänsä kanssa katsomassa stadionilla jalkapallo-ottelussa.
references: Saderunoilijan tytär
spatial: Olympiastadion

Riihimäen kasarmialue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Riihimäen kasarmialue on merkittävimpiä 1910-luvulla rakennettuja varuskuntiamme, jota luonnehtii erityisesti topografisesti omaleimainen sijoittelu. Varuskunta-alueen rakennuskanta on valmistunut pääasiassa kahdessa vaiheessa, ensin venäläisten toimesta 1910-luvulla ja suomalaisten täydennysrakentamisvaiheessa 1950-luvulla. Sotilaskäytössä pysynyt kasarmialue sijaitsee kaupungin keskustasta koilliseen. Rakennukset on ryhmitelty harjulle niin, että kasarmialue on hyvin pitkä ja kapea. Perustamisvaiheen rakennuskanta - miehistön majoistusrakennukset ja päällystön asuintalot sekä mm. upseerikerho, sairaala, kirkko ja lukuisat varastot ja tallit - on pääosin säilynyt ja käsittää puolensataa rakennusta, kaikki tiiltä ja ulkoasultaan puhtaaksimuurattuja. Kasarmialueen yleisilme on säilynyt entisellään huolimatta rakennuksissa tehdyistä muutoksista ja alueen lisärakentamisesta.
alue: 60.744140244,24.784631196 60.744741297,24.782372424 60.745884265,24.783923964 60.752753994,24.790103839 60.753911075,24.790887845 60.754562809,24.789664393 60.758902159,24.793102573 60.759551147,24.792343745 60.762613269,24.795624183 60.764785379,24.798527196 60.763693022,24.803449931 60.761113823,24.803695292 60.755385535,24.799096282 60.754175223,24.796484355 60.744140244,24.784631196
historia: Venäjän keisarikunnan 1900-luvun alkupuolella tekemillä joukkojenkeskityksillä Etelä-Suomeen varauduttiin torjumaan Saksan maihinnousuyritykset ja mm. turvaamaan rautatieyhteydet viime kädessä Pietarin pohjoisen sivustan varmistamiseksi. Yksi tällöin alkunsa saaneista kasarmialueista rakennettiin Riihimäelle. Varuskuntapaikkakunta Riihimäestä tuli 1909, jolloin ensimmäinen sotilasosasto siirrettiin Riihimäen asemakylään. Maa-alue kasarmia varten pakkolunastettiin 1910. Rakennustyöt käynnistyivät Venäjän sotaministeriön tyyppipiirustusten mukaan vielä samana vuonna ja jatkuivat neljättä vuotta. Alueelle majoitettiin ensiksi 10. Suomenmaalainen tarkkampujarykmentti. Kevään 1918 sisällissotatapahtumien ja niitä seuranneen vankileirivaiheen jälkeen kasarmialue vakiintui 1919 uudelleen sotilaskäyttöön. Venäläisen sotilaskirkon rakennustyöt alkoivat 1913 ja rakennus valmistui seuraavana vuonna. Suomalaisten aikana rakennusta käytettiin mm. ammusvarastona. Rakennus kunnostettiin ja vihittiin 1960 Riihimäen luterilaisen seurakunnan käyttöön. Suomalaisena pääkäyttäjänä oli 1920-luvun alusta 1930-luvun lopulle Kenttätykistörykmentti 3. Nykyisen kaltainen viestivaruskunnan olemus kasarmialueella on ollut 1950-luvun lopulta, jolloin punatiilisten kasarmien reuna-alueille rakennettiin puolustusministeriön ja arkkitehti Heidi Vähäkallio-Hirvelän suunnittelemia kasarmi- ja asuinrakennuksia mm. viestikoulu, sähkötekninen koulu ja kantahenkilökunnan asuinrakennuksia.
kunta: k694
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Taivaskallio
type: Kaupunginosa
is part of: i56
lat: 60.2189017483232
long: 24.9536752906586

metadescription 9341
modified: 2011-05-24T14:13:31+0300

bibliographic citation: "Joutsamo käveli murharyhmän käytävää. Joku oli ripustanut väkivaltatoimiston tutkimien isoimpien juttujen kehystettyjä lööppejä seinälle: "Eduskunnan pääsihteeri teloitettiin virkahuoneessaan", "Kaksi ruumista löytyi merestä luksusvenekerholta", Korkea poliisimies puukotettiin kotonaan"... (s. 75)
description: Kari Takamäen tutkijatiimin päämaja on Pasilan poliisitalossa. Tämä on murharyhmän majapaikka, joka tulee tutuksi kaikissa Kari Takamäki -romaaneissa.
references: i2483
spatial: i8108

Ivan Petrov ja Helsingin henki
type: Dekkari
description: Agenttijännäri kylmän sodan ajan Helsingistä
language: fin
spatial: i7107
spatial: i6531
spatial: i6721
spatial: i9435
spatial: i9434
spatial: i6496
temporal: i114
kirjoittaja: i9433
lisatietoa: Agenttijännäri ohjustiedustelusta ETY-kokouksen kulisseissa Kesällä 1975 Suomesta tulee idän ja lännen kohtaamispaikka ainutlaatuisella tavalla. Presidentti Urho Kekkosen unelma ja vuosikausien työ puolueettomuuspolitiikan hyväksi toteutuvat Ety-kokouksena, joka saa 35 maan johtajat saman pöydän ääreen. Liennytyksen vastavoimat kuitenkin tekevät työtään kokouksen kulisseissa. Neuvostoliiton uusien mannertenvälisten ohjusten piirustukset putkahtavat esiin helteisessä Helsingissä ja niitä kaupataan CIA:lle. Lännen agentit koettavat saada tilanteesta selvyyttä. Venäläiset ehkä pelaavat maailmanpolitiikkaa kaksilla korteilla, tai sitten kysymyksessä on disinformaatio, jonka tarkoituksena on harhauttaa lännen tiedustelu, ellei jopa tuhota kokouksen tulokset. Tapahtumien keskiössä toimii KGB:n agentti Ivan Petrov, joka liikkuu niin vilkkaasti, että hän katoaa myös maanmiehiltään. Hän on päättänyt ottaa kohtalonsa omiin käsiinsä ja vetää välistä jotain itselleen uuden elämän aloittamiseksi. Mauri Paasilinnan agenttiromaani Ivan Petrov ja Helsingin henki on nostalginen ja jännittävä kertomus ajalta, jolloin maailmassa vielä saattoi valita hyvän ja pahan väliltä. Ongelmana oli vain erottaa ne toisistaan. (www.gummerus.fi)

description: kirjavarasto ja Monrepos-kokoelma
references: Helsinki-tiloja
spatial: i6459

Taucher, Gunnar
type: Arkkitehti
spatial: i6931
spatial: Lapinlahden kansakoulu
spatial: Mäkelänkatu 37-43
spatial: Vallgårds svenska folkskola

metadescription 7646
modified: 2009-11-02T18:29:22+0300

metadescription 2496
modified: 2010-09-17T11:27:28+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1519925~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1519926~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1606493~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1766543~S9*fin

Kirurginen sairaala
type: AreaOfInterest
alue: 60.162538594,24.948190949 60.162555009,24.948897354 60.162636811,24.949018281 60.162662028,24.949922104 60.162139933,24.950028204 60.162137291,24.950327384 60.161218160,24.950449888 60.161213763,24.950165720 60.160591426,24.950201072 60.160312634,24.948446432 60.162538594,24.948190949
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Taipaleen kanavat
type: AreaOfInterest
alue: 62.299009145,27.910963657 62.298715477,27.903852505 62.299122131,27.902749089 62.302099634,27.905584518 62.306458125,27.911037010 62.305814493,27.914322843 62.303722499,27.917069344 62.302152264,27.913320356 62.299009145,27.910963657
kunta: k915
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinginkatu 2
type: Katu
is part of: i6568
is part of: Kallio
is part of: i41
lat: 60.1873707132088
long: 24.9611405759737

metadescription 444
modified: 2010-09-17T11:12:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1459270~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1654122~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1459258~S9*fin

description: Kirjan kehyksenä Helsingin Olympiastadionilla pelattava vuoden 2058 Suomen cupin loppuottelu HJK - FC Haka.
references: Finaali
spatial: Olympiastadion

metadescription 6068
modified: 2010-09-17T11:23:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Pysäköin autoni kierrätyskeskuksen parkkipaikalle. Aurinko oli lämmittänyt asfalttia koko pitkän päivän eikä se ollut laskenut vieläkään. Tuoksui kesälle: asfaltille valuneelle bensalle ja öljylle, paljaille jaloille, rusketukselle ja merelle. Tämä oli kesää, kyllä. Tonttien välissä kasvavien vaivaisten koivujen lehdet eivät olleet vielä alkaneet kellastua. Vähä-älyinen talitintti piipitti liikennevalolta oppimaansa säveltä. Ehkä se oli riemuissaan. Kävelin tielle ja ylitin sen. Ovella viime aikoina minua riivannut olo yllätti minut taas. Tunsin itseni seuratuksi." (s. 153)
description: Kirjan päähenkilö, Heikki "Norsu" Norén käy tulitaistelun moottoripyöräjengin kanssa Kyläsaaressa sijaitsevassa varastorakennuksessa.
references: i8896
spatial: i8891

Johansson, Pepe
type: Muusikko

metadescription 8357
modified: 2010-01-05T15:42:35+0300

metadescription 5853
modified: 2010-09-17T11:06:29+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Nanhian kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nahnian kylän ja Sammun kylän Takkulan ratsutilan perinteinen rakennuskanta on säilynyt hyvin. Rautakautinen kalmisto ja alueen nimistö viittaavat pitkään asutushistoriaan Kokemäenjokeen laskevan Sammunjoen varrella. Sampujoen etelärannan viljelysaukealla Nahnian kylän vanhoja maatiloja ovat Kylä-Juusela, Mäki-Juusela, Ala-Juusela ja Yli-Juusela, joiden tilakeskukset sijaitsevat isossa jaossa osoitetuilla paikoilla. Pihapiirien rakennuskanta ja rakennusten sijoittelu on säilynyt rakentamisaikaisessa, etupäässä 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun, muodossa. Sammunjoen varrella vanhassa kyläkeskuksessa ovat Ytin talo ja Kylä-Juusela. Säätyläisrakentamista edustavan Takkulan ratsutilan päärakennus, osa talousrakennuksista ja puisto ovat 1700-luvulta. Pihapiirissä on rautakautinen kalmisto. Nanhian kylä rantapeltoineen on jäänyt uuden yhdyskuntarakenteen keskelle ja viljelysaukeat Huittisten kirkonseudun ympärillä ovat nykyisin osin uutta pientalo- ja teollisuusaluetta. Sammun kylätontin vanha asutus on tuhoutunut ja rakennuskanta uudistunut Takkulan tilaa lukuunottamatta.
alue: 61.199463678,22.698783391 61.199395096,22.699349013 61.199139469,22.699717676 61.198478421,22.700281982 61.198129634,22.701693444 61.198312184,22.703536963 61.198589686,22.704164882 61.199063613,22.704682588 61.199195336,22.705546769 61.200867291,22.706174473 61.200655579,22.714719772 61.199853422,22.725547814 61.198195910,22.731677632 61.193585585,22.728899320 61.193081866,22.724812964 61.193873418,22.713429920 61.196769713,22.710958662 61.195491792,22.706721720 61.196616645,22.705115938 61.195279293,22.704364213 61.195534650,22.703607572 61.195675620,22.702609336 61.195970653,22.700027198 61.195759693,22.696046402 61.197583711,22.696569329 61.198515615,22.696768026 61.198598687,22.695285408 61.198200406,22.694360773 61.199530721,22.691011112 61.199803282,22.691761334 61.199922969,22.692651574 61.200108276,22.693948190 61.200239070,22.694710310 61.199991908,22.695093381 61.198806174,22.696621670 61.198864309,22.697318550 61.199463678,22.698783391
historia: Nanhian ja Sammun kylien asutus Sammunjoen varrella on todennäköisesti peräisin jo esihistorialliselta ajalta, mihin viittaavat rautakautiset kalmistot ja läheinen Käräjämäki. 1560-luvulla Sammun kylässä oli 17 taloa, mikä teki siitä yhden seudun suurimmista kylistä. Nahnian kylässä oli 8 taloa. Keskiaikainen, Turusta Ylä-Satakuntaan johtanut maantie ylitti joen Sammun kylän kohdalla. Sammu ja kylään kuulunut Takkula muodostivat Suur-Huittisten hallinnollisen ja asutuksellisen keskuksen viljavine peltoneen. Sammun ja hieman pienemmän Nahnian tiiviit ryhmäkylät sijaitsivat joenvarrella olevilla moreenisaarekkeilla aina isojakoon saakka. Takkula on keskiajalla syntynyt ratsutila, jonka omistajia olivat 1500- ja 1600-luvulla nimismiehet ja 1700-luvulla pappissuvut. Päärakennus rakennettiin merikapteeni Fredrik Idmanin aikana 1790-luvulla ja sen suunnitteli lääketieteen professori, amatööriarkkitehti Gabriel Bonsdorff yhtäaikaisesti Huittisten pappilan kanssa. Keskiosa korotettiin kaksikerroksiseksi 1800-luvun alkupuolella empiren hengessä.
kunta: k102
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Metron maanalaiset asemat
type: Fakta
content: Missä oikeasti sijaitsevat metron maanalaiset asemat? Esim. Rautatientori on noin keskustan Sokoksen ja Lasipalatsin alla. Tästä Tarinoiden Helsingin kartalta löydät metroasemat. Helsingin metroasemien sijainteja voi yrittää tiirailla myös Helsingin maanalaisesta yleiskaavasta.
language: fin
spatial: Kampin keskus
spatial: i6374
spatial: i6361
spatial: i6360
spatial: i6366
spatial: i6375
spatial: i6372
spatial: i6365
spatial: i6364
spatial: i6373
spatial: Siilitien metroasema
spatial: Herttoniemen metroasema
spatial: i6370
spatial: i6362
spatial: i6363
spatial: i6371
spatial: Kulosaaren metroasema
temporal: i116
lisätietoja: http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunkisuunnitteluvirasto/Artikkeli

description: Toivo Vuorelan perhe asui Ostrobotnian talossa, ensin Töölönkatu 3 A 1:ssä sittemmin 3 A 6:ssa. Ulla Vuorela kuvaa varhaislapsuutensa puitteita.
references: Isän huone
spatial: i7794

metadescription 4015
modified: 2010-09-17T11:25:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1780381~S9*fin

Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo (Kaupunginteatteri)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo ovat saleineen, näyttämöineen ja lämpiöineen kokoontumis- ja kulttuurirakennuksia, jotka kuuluvat kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Pääkaupungin keskustaan 1970-luvulla valmistunut Finlandia-talo on kansallinen juhlatalo ja kansallinen symbolirakennus muiden ympäristön vastaavien rakennusten kuten Eduskuntatalon, Kansallismuseon ja Helsingin rautatieaseman tavoin. Finlandia-talo on myös vakiintunut kansainvälisten kongressien pitopaikka. Arkkitehti Alvar Aalto on alkuaan suunnitellut Finlandia-talon osaksi Töölönlahden kulttuurirakennusten rivistöä, mutta Aallon Helsingin keskustasuunnitelmasta vain Finlandia-talo on toteutunut. Carraran valkoisella marmorilla ja osittain mustalla graniitilla verhottu rakennus sijaitsee kaupunkirakenteesta irrallaan puistossa, jonne konserttitalosta ja kongressisiivestä koostuvaa rakennusta lähestytään juhlavasti. Konserttisali erottuu muita tiloja korkeampana. Päähuonetilat, 1750-paikkainen konserttisali ja 350-paikkainen kamarimusiikkisali, sijaitsevat salikerroksessa ja hallintotilat parvekekerroksessa. Valkoisten marmoripintojen juhlistamat, Töölönlahdelle avautuvat aulatilat ovat muunneltavissa erilaisiksi tilayhdistelmiksi tilaisuuksien mukaan ja kongressisiiven kaksi salia voi yhdistää yhdeksi tilaksi. Finlandia-taloa ympäröi Hakasalmen puisto. Hakasalmen 1843 rakennetussa huvilassa on toiminut Helsingin kaupunginmuseo 1911 alkaen. Helsingin kaupunginteatteri on modernin teatterisuunnittelun edustava esimerkki. Teatterin julkiset yleisötilat avautuvat ympäröivään puistoon ja Eläintarhanlahden vesimaisemaan suurten lasiseinien kautta. Vaaleilla muotoklinkkereillä verhotuista julkisivuista näyttämö erottuu tornimaisena muuten horisontaalisesta, maisemaan sopeutetusta rakennusmassasta. Kulttuuritalo on Suomen ensimmäinen kongressi- ja konserttikäyttöön suunniteltu rakennus Alppiharjun kaupunginosassa. Rakennu…
alue: 60.181726241,24.940314000 60.182506079,24.941613030 60.182854202,24.942182509 60.182525620,24.942958218 60.181830096,24.945123182 60.181376941,24.945562974 60.180951447,24.945551496 60.180912588,24.943683103 60.180883561,24.942663333 60.180964955,24.941948486 60.181165331,24.941435264 60.181397840,24.940886558 60.181726241,24.940314000
historia: Kulttuuritalo rakennettiin Suomen kommunistisen puolueen (SKP) juhla- ja kokoontumistiloiksi sekä puoluetoimistoksi. 1958 valmistunut talo toteutettiin suurelta osin talkoovoimin. Alkuaikoina talossa toimi erilaisia kerhoja, elokuvateatteri sekä urheiluseura. Akustiikaltaankin onnistunut pääsali oli alusta alkaen tärkeä konserttitila ja Radion sinfoniaorkesteri oli pitkään Kulttuuritalon vuokralaisena vuodesta 1963. Kulttuuritoiminnasta vastasi Kulttuurityö ry 1990-luvun alun SKP:n konkurssiin ja rakennuksen omistajanvaihdokseen asti. Sen jälkeen rakennuksesta vuokrattiin korkeakoulu- ja virastokäyttöön. Helsingin Kaupunginteatterin suunnittelukilpailun 1961 voittivat arkkitehdit Timo Penttilä ja Kari Virta. Rakennuttajana oli Helsingin kaupunki ja rakennus luovutettiin Helsingin teatterisäätiön hallintaan 1967. Lisärakennus valmistui 1989 suunnittelijanaan Arkkitehdit Oy Timo Penttilä - Kari Lind - Sakari Tilanterä. Finlandia-talon suunnittelu aloitettiin 1962 ja toteutettiin 1967-1971. Laajennusosa eli kongressisiipi valmistui 1975, jolloin Suomi järjesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen. Julkisivujen korjaus aloitettiin 1990 ja valmistui 1999. Ainoastaan Finlandia-talo toteutui Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelmassa 1961 suurta, viuhkamaista keskustoria ympäröineestä kulttuurirakennusten rivistä. Hakasalmen puistossa, Finlandia-talon vieressä paljastettiin presidentti Kekkoselle omistettu muistomerkki 2000. Muistomerkistä 1997 järjestetyn suunnittelukilpailun voitti kuvanveistäjä Pekka Jylhä ehdotuksellaan Lähde.
kunta: k091
paikan tyyppi: teatteri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Johan von Bonsdorff asui perheineen pitkään Damaskuksentiellä. Erityisesti Vappujuhlien näyttämö.
references: Seppis soppor
spatial: Damaskuksentie

metadescription 61
modified: 2009-04-29T08:22:33+0300

Suomalainen kirjakauppa
type: MuuPaikka
is part of: Kluuvi
is part of: i6589
is part of: i6665
is part of: i8091
is part of: i6351
lat: 60.169045651514
long: 24.9413045815554

metadescription 9068
modified: 2010-04-29T09:15:58+0300

metadescription 6564
modified: 2010-02-02T18:03:28+0300

Kansansävelmä
type: Muusikko

metadescription 8853
modified: 2010-09-17T11:28:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1918525~S9*fin

Lapinlahden kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lapinlahden kirkon ympäristössä on säilynyt pieni saareke, joka edustaa hyvin pienen maalaiskunnan kehitysvaiheita 1800-luvun alkupuolelta lähtien. Lapinlahden kirkonkylän vanhinta vaihetta edustavat pitäjän ensimmäisen, vuonna 1881 puretun kirkon vieritse kulkevan maantien varteen syntyneet rakennukset ja vanha rukoushuoneen aikainen hautausmaa. Hautausmaan eteläpäähän on lisätty viime sotien sankarihautausmaa. Vanhan kirkkotien (Haapalaisentie) julkisia rakennuksia ovat hautausmaan aidassa oleva pieni ruumishuone ja kookas pitäjän lainamakasiini. Tien varren vanhimmat rakennukset ovat Mykkälän, Apulan ja Törmälän talot. Vanhan kirkon paikkaa osoittaa 1951 pystytetty muistomerkki. Uudempi kirkko sijaitsee vanhan hautausmaan itäpuolella. Uudet tielinjat erottavat kirkonkylän vanhan alueen uudesta kirkonmäestä. Lapinlahden nykyinen puukirkko on valmistunut 1880 maisemaa hallitsevalle mäelle. Leveän suorakaiteen muotoiseen runkohuoneeseen liittyvän poikkilaivan vesikatto jää runkohuoneen kattoa matalammalle. Länsipäässä on korkea torni ja sen sivuilla eteishuoneet. Itäpäädyssä on matala, keskilaivan levyinen sakaristo. Seinäpintoja jäsennöivät pareittain kahteen kerrokseen sijoitetut ikkunat. Julkisivut on koristeltu runsailla puuleikkauksilla, joista osalla on myös rakenteellista merkitystä. Keskilaivaa reunustavat kolmitaitteista kattoa ja lehtereitä kannattelevat pilarit.
alue: 63.366853745,27.391901303 63.366638276,27.389313985 63.367195285,27.389038252 63.370151971,27.388724176 63.370206402,27.392088568 63.369746447,27.392341848 63.369455128,27.391670240 63.368846266,27.391513563 63.368653023,27.392382675 63.367696243,27.391806579 63.367705315,27.394285006 63.367466119,27.394564988 63.366879865,27.393955000 63.366853745,27.391901303
historia: Iisalmen emäseurakuntaan kuuluva Lapinlahti sai 1819 luvan rakentaa oman saarnahuoneen. Saarnahuone valmistui 1826, mutta purettiin 1881 uuden kirkon valmistumisen jälkeen. Uusi kirkko rakennettiin 1877-1880 vanhan kirkonkylän reunamalle, ja kirkonkylän rakentamisen painopiste siirtyi kirkon ympäristöön. Kirkon suunnittelija, arkkitehti F.A. Sjöström, suunnitteli myös Kiteen ja Kurkijoen kirkot sekä laati Iisalmen kirkon uudistussuunnitelman. Lapinlahden vanha rukoushuoneen aikainen hautausmaa jäi pois käytöstä 1887. Hautausmaan ruumishuone valmistui 1840-luvulla, viljamakasiini (lainajyvästö) 1859. Mykkälän tilan päärakennuksen vanhin osa rakennettiin 1829, uusi tupapää 1859. Rakennuksessa toimi kestikievari vuoteen 1916 saakka. Apula 1800-luvulta muutettiin kunnanlääkärin taloksi 1928 rakennusmestari M. Pitkäsen uusklassillisen suunnitelman mukaan. Lapinlahden kirkon kunnostus toteutettiin 1955 arkkitehti Kauno S. Kallion piirustuksilla. Tuolloin kirkkosali paneloitiin, kuoriseinän ikkunat suljettiin, penkistö ja saarnastuoli sekä alttarikaide uudistettiin.
kunta: k402
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin edustalla
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i263
saveltaja: Johansson, Pepe
saveltaja: Koskinen, Markus

description: Malinen opiskelee Helsingin yliopistossa.
references: Malinen: Oo omissas!
spatial: i8187

Pääkaupunkiseudun ensilumet 2000-luvulla
type: Fakta
content: Milloin pääkaupunkiseudulle on satanut ensilumi vuosina 2000-2007? Saimme seuraavanlaisen vastauksen Helsingin kaupungin rakennusvirastolta: Ensilumen kriteerinä on ollut se, että lunta on satanut niin paljon, että vähintään kolme kunnossapitopiiriä kuudesta lähtee auraamaan lunta aura-autoilla (vuoteen 2003 asti kriteeri oli viisi kuudesta piiristä). Näin ollen kilpailun ensilumipäivä ei useinkaan ole ollut se sama päivä, jolloin maa on ensimmäisen kerran valkoisena. Kilpailun kriteeri täyttävä ensilumi on satanut: 29.12.2000 9.11.2001 21.11.2002 24.11.2003 20.11.2004 28.11.2005 6.11.2006 2.12.2007 Ilmatieteenlaitokselta http://www.ilmatieteenlaitos.fi/ voisi myös kysellä asiasta.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 7015
modified: 2010-01-19T15:03:32+0300

Mäntyharjun vanha keskusta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mäntyharjun vanha keskusta julkisine rakennuksineen on esimerkki vielä ennen sotia yleisestä kirkonkylien rakennustavasta. Vanha keskusta säästyi suurilta muutoksilta, kun pitäjän kaupallinen keskusta 1800-luvun lopulla kasvoi rautatien vaikutuspiiriin. Mäntyharjun kirkonkylän keskusta on alkanut kasvaa 1800-luvun puolivälin jälkeen nauhamaisesti maantien varteen ja alueella on säilynyt julkisten rakennusten lisäksi vanhaa asuinrakennuskantaa 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Vanhan maantien vartella on Matti Salosen johdolla 1819-1822 rakennettu ristikirkko, sitä vastapäätä maantien toisella puolen järven rannassa Salmelan taidekeskus, entinen kunnantupa 1823-1931. Raitin varrella ovat vanha kansakoulu 1873, kunnansairaalana toiminut rakennus 1880-l ja korkealle mäelle rakennettu kirkkoherranpappila, Iso-pappila 1812, sekä maantien eteläpäässä oleva 1950-luvun lääkäritalo. Pyhäveden rannan puistomaisessa ympäristössä on mm. entinen apteekki eli Domanderin talo 1874 sekä postitalo vesimaiseman puolelle avautuvine kuisteineen ja vesirajassa olevine venevajoineen. Kylän etelälaidan mäellä on jugendvaikutteinen seuraintalo, joka on maakunnan vanhin nuorisoseurantalo. Pyhäveden ja Siirlahden välisellä kannaksella sijaitseva monumentaalinen kirkko on tasavartinen basilikaalinen ristikirkko. Kukin ristivarsi on jaettu puisilla pylväillä kolmeen laivaan, joista keskilaiva on leveämpi ja korkeampi, mikä näkyy myös kirkon ulkoarkkitehtuurissa. Sivulaivoja reunustavat lehterit. Ristikeskuksen päällä kohoaa kulmikas lukuisilla ikkunoilla varustettu lanterniini. Kirkkosalin seinät ovat hirsipintaiset. Mäntyharjun entisellä kirkkoherranpappilalla on huomattava asema Suomen pappila-arkkitehtuurissa.
alue: 61.408835660,26.831094092 61.409120882,26.828145379 61.407732682,26.820856249 61.407562317,26.818219258 61.406518332,26.816678746 61.406717199,26.815590916 61.407237294,26.814960793 61.408401027,26.816166185 61.409576702,26.820742329 61.410874863,26.822236264 61.413862635,26.821552508 61.414373276,26.823207482 61.413869001,26.826459807 61.415404048,26.834144394 61.416326713,26.835067984 61.416424452,26.836990734 61.416095733,26.838998501 61.413665611,26.842111574 61.413343574,26.838465859 61.414041584,26.837533824 61.412640359,26.831776654 61.409784002,26.832294356 61.408835660,26.831094092
historia: Iitin kappelina toiminut Mäntyharjun seurakunta itsenäistyi 1595. Nykyinen kirkko on seurakunnan kolmas. Kirkon ensimmäisen piirustuksen laati kirkonrakentaja Matias Salonen ja sen pohjalta Charles Bassin Intendentinkonttorissa laadittiin uusi suunnitelma, joka valmistui 1819. Salonen toimi 1819 aloitetun rakennustyön mestarina. Ensimmäinen jumalanpalvelus kirkossa pidettiin tammikuussa 1822. Alttaritaulu Kristuksen taivaaseenastuminen vuodelta 1839 on Berndt Godenhjelmin maalaama. Kirkon vaakasuuntainen ulkolaudoitus tehtiin 1830-luvun lopulla, ristikeskuksen lanterniini valmistui 1861. Kirkon nykyasu on tulos arkkitehti Rafael Blomstedtin johdolla 1929-1930 tehdystä restauroinnista, jolloin mm. alttari siirrettiin lännemmäksi, jotta sakaristosta saatiin seurakuntasali. Sisäkorjaus tehtiin 1975 arkkitehti Heikki Havaksen suunnittelemana. Kellotapulissa on korkea kahdeksankulmainen alaosa ja sen päällä leveä empiretyylisesti laudoitettu nelikulmainen kellokerros. Kirkkotarhaan liittyy kirkon koillispuolella järveen laskeutuvaan rinteeseen 1890-luvulla rakennettu kiviaidan ympäröimä hautausmaa. Kirkkoa vastapäätä olevan entisen kunnantuvan rungon muodostavat kaksi, Savon ja Karjalan, pitäjäntupaa, jotka rakennettiin vierekkäin 1820-luvulla puretun kirkon hirsistä. Pitäjäntuvat yhdistettiin 1850-luvulla ja 1880-luvulla rakennuksesta tuli kunnallishallinnon keskuspaikka. Rakennus laajennettiin 1919 ja korotettiin kaksikerroksiseksi 1931. Iso-Pappila valmistui 1812. Empiretyylinen ulkoasu valmistui pääosin 1850-luvulla. Pihan vanhat talousrakennukset rakennettiin 1820-luvulla.
kunta: k507
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: seurantalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Öuranin kalasatama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Öuranin kalasatama on Pohjanlahden ulkosaaristossa vuosisatoja käytössä ollut pyynnin ja kalastuksen tukikohta, jossa on säilynyt 1900-luvun alun kalatupia talousrakennuksineen. Pitkä ja kapea pohjois-eteläsuuntainen Örarna-niminen saariketju muodostaa Luodon ulkosaaristossa luonnonmukaisen aallonmurtajan avomerta vasten. Saaren luonnonolot muodostuvat korkeimmilla paikoilla olevista puuttomista kivikoista, katajikoista, hillasoista ja tiheistä kuusikoista sekä jääkauden hiomista silokallioista ja hiekkarannoista. Saarelta tunnetaan jäänteitä hylkeenpyytäjien ja kalastajien tilapäisasumuksista. Saarelle luonteenomaisia rakenteita ja rakennuksia ovat jatulintarhat, kivikummelit ja aallonmurtajat. Saarten eteläkärjessä on pieni kalasatama ja noin viidentoista kalastajatuvan muodostama kokonaisuus, joka kertoo kalastuselinkeinon vuosisataisista perinteistä seudulla. Rakennettuun ympäristöön kuuluvat kalatuvat, vajat, yhteiset jääkellarit ja savustusuunit sekä kaivo. Vanhimmat tuvat ovat 1900-luvun alusta, suurin osa 1920- ja 1930-luvuilta. Rannan ja jääkellareiden välissä on jäänteitä vetoradasta, jota pitkin painavia kalalaatikoita on vedetty laiturilta kellariin. Öuran liittyy myös jääkäriliikkeen historiaan. Saarella on vanha jääkärimaja jääkäreiden käyttämän etappitien varrella Ruotsin kautta Saksaan. Jääkärimaja on noin kilometrin päässä kalasatamasta pohjoiseen Sandenin hiekkadyynien ja katajapensaiden joukossa.
alue: 63.747583130,22.554452369 63.750177047,22.543384110 63.767071423,22.548172508 63.765491140,22.560307155 63.764226943,22.569663145 63.763770881,22.569720177 63.747583130,22.554452369
historia: Öuranin saari paljastui maankohoamisen seurauksena merestä 700-luvulla. Luodon pääsaarten Larsmon ja Eugmon länsipuoliselle karulle saaristoalueelle ei syntynyt pysyvää asutusta, mutta saaria käytettiin hylkeenpyynnin ja kalastuksen tukikohtina. Samaan aikaan kun Öuranilla harjoitettiin hylkeenpyyntiä, siitä kehittyi myös tärkeä kalastustukikohta. Kalastus oli Luodon asukkaille merkttävä sivuelinkeino. Aluksi kalastettiin pääasiassa silakkaa, jota toimitettiin suolattuna myyntiin Ruotsiin ja myöhemmin myös Venäjälle. Myös suolattu lohi oli tärkeä kauppatavara. Myöhemmin kalastettiin myös siikaa. Kala kuljettettiin Pietarsaaren vanhaan satamaan myytäväksi torilla, aluksi kymmenien kilometrien matka taitettiin soutaen, 1900-luvun alusta moottorivenein. Vähitellen perustettiin kalakauppaan erikoistuneita yrityksiä. Luodon saariston uloimpana kohtana Öuranilla oli merkitystä suojaisana ankkuripaikkana merireitillä Pedersöreen ja Pietarsaareen. Öuran toimi myös kauttakulkupaikkana Ruotsiin. ison vihan ja ensimmäisen maailmansodan rauhattomina aikoina. Öuranin ohi vedettiin tukkilauttoja Pietarsaareen selluloosatehtaalle. Merireitin haasteita ja tragedioista kertovat lukuisat hylyt saaren lähistöllä. Ensimmäiset kalatuvat tiedetään rakennetun Öuranin saarelle 1500-luvulla hylkeenpyytäjien ja kalastajien kausiasunnoiksi. Isojako saariryhmässä suritettiin 1815. Suurimmillaan Öuranilla kalasti 1920-luvun puolivälissä 24 venekuntaa, mutta kalastajien määrä väheni 1930-luvulta alkaen. Laidunnus saarella päättyi 1950-luvulla.
kunta: k440
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: *Isoista ikkunoista avautuu koko Helsingin hieno ydinkeskusta: Sokoksen tavaratalo, rautatieasema, pääposti, Mannerheimintie ja Kiasma, jonka ansiosta Marskin patsas on vihdoinkin saanut arvoisensa taustan. -- Lasipalatsin Simonkadun puoleisessa päädyssä on talvipuutarha, jonka voi helposti eristää kabinetiksi. Siellä on julkistettu useampikin kirja ja vietetty erilaisia merkkipäiviä. Tila on riittävän intiimi ja palvelu pelaa.' (s. 144)
references: i8759
spatial: Ravintola Lasipalatsi

Aurora ja Pietarin serkut
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
language: fin
relation: Aurora
spatial: i6723
spatial: i37
spatial: i6509
spatial: i6687
spatial: i6381
spatial: Uspenskin katedraali
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: Esplanadin puisto
temporal: i107
kirjoittaja: Amnell, Anna
lisatietoa: Kirja on itsenäinen jatko teokselle Aurora, Vaahteralaakson tyttö.

metadescription 9304
modified: 2010-06-15T09:55:38+0300

Viikin Prisma
type: Rakennus
alternative: Viikintori 3
is part of: Viikki
lat: 60.2274207091445
long: 25.0084838134003

metadescription 6800
modified: 2009-11-03T14:22:10+0300

metadescription 7275
modified: 2010-02-02T15:32:06+0300

description: Tipi oli töissä suutarinliikkeessä Sokoksen talossa, ja hän liikkuu Rautatientorin ympäristössä.
references: i1578
spatial: i7193

metadescription 7609
modified: 2010-02-03T15:39:58+0300

Tatu ja Patu Helsingissä
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
language: fin
spatial: i6736
spatial: i6364
spatial: Eduskuntatalo
spatial: i84
spatial: i7211
spatial: Olympiastadion
spatial: i6509
spatial: i8655
temporal: i116
kirjoittaja: i8849
kirjoittaja: i8848
lisatietoa: Päätä pyörryttävän vauhdikas päivä pääkaupungissa! Outolan pojat Tatu ja Patu tulevat junalla Helsinkiin. Jori-serkku on luvannut esitellä heille nähtävyyksiä, mutta hän on niin kiireinen, että pojat eksyvät hänestä. Pojat etsivät Joria Olympiastadionilta, Linnanmäeltä, metrosta, Kauppatorilta, Suomenlinnasta, Korkeasaaresta, Kolmen sepän patsaalta, Kansallismuseolta ja Eduskuntatalosta. Ja koska kyseessä ovat Tatu ja Patu, mukaan mahtuu monenlaista hupia ja hulvatonta menoa.

metadescription 2459
modified: 2011-09-12T13:49:30+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1514283~S9*fin

metadescription 9564
modified: 2011-03-10T15:49:09+0300

Martin, George R. R.
type: Kirjailija

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6859
spatial: Pörssitalo

Nihti
type: MuuPaikka
is part of: i44
lat: 60.1770986756929
long: 24.9743159731417

metadescription 7869
modified: 2009-11-24T16:52:37+0300

description: Jo kouluvuosina syntyi ystävyskolmikko Pentti Saarikoski, Matti Klinge ja Anto Leikola. Saarikoski on tallentanut päiväkirjaansa heidän tapaamisiaan, keskustelujaan ja luonnehdintoja ystävistään.
references: Nuoruuden päiväkirjat
relation: i3270

metadescription 407
modified: 2010-09-17T11:12:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099026~S9*fin

metadescription 5222
modified: 2010-09-17T11:10:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1316730~S9*fin

Kosken ruukinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kosken ruukki on 1600-luvulla perustettu suurvalta-ajan rautaruukki, joka liittyy teollisuushistoriallisesti merkittävään Länsi-Uudenmaan rautaruukkien ketjuun. Koskella 1800-luvun loppupuolelle harjoitetun raudan- ja kuparinjalostuksen ohella ruukinaluetta on muovannut muu Kiskonjoen vesivoimaan tukeutunut teollinen toiminta sekä karjatalous. Kosken ruukinalue sijaitsee viljelysten ympäröimänä Kiskonjoen varrella ja jakautuu ruukinkartanon ja talousrakennusten alueeseen sekä tuotantorakennusten alueeseen. Ruukinkartano sivurakennuksineen ja kirkkoineen on korkealla mäellä, talousrakennukset omana ryhmänään mäen alarinteessä ja tuotantorakennukset joen toisella puolen. Ruukinalueelta johtavat puuistutuksin reunustetut kujat Fiskarsin suuntaan ja Perniön kirkolle päin. Ruukin asemakaava on osittain peräisin 1600-luvulta ja 1730-luvulta, mutta lopullisen asunsa se on saanut 1900-luvun alussa puutarhasommitelmien valmistuttua. Ruukinkartanoa ja työväenasuntoja, joiden vanhimmat osat ovat 1700-luvulta, ympäröi puisto. Päärakennus on alkuaan ollut keskeissalijakoinen, yksikerroksinen ja satulakattoinen. Päärakennusta on korotettu ja sekä sille että sivurakennuksille on luotu 1700-luvun kartanoarkkitehtuuria mukaileva ulkoasu säterikattoineen arkkitehti Jarl Eklundin 1920-luvulla suunnittelemassa korjaus- ja muutostyössä. Kartanon pihapiirissä on 1780-luvulla Antskogin ruukilta siirretty kirkko. Tasavartisen ristikirkon korkealle kohoavat tynnyriholvit ovat puupintaiset. Ovelliset penkit ovat alkuperäiset. Alttarilaite, jonka keskushahmona on seisova Kristusfiguuri, sekä saarnastuoli kuuluvat barokkiajan veistotaiteen hienoimpiin taideteoksiin maassamme. Ne ovat todennäköisesti peräisin Burchardt Prechtin työpajasta Tukholmasta ja hankittu 1694 Uplannissa sijaitsevan Forsmarkin tehdasseurakunnan kirkkoon, josta ne on ostettu Koskelle 1800. Kosken ruukin tärkeimmät tuotantorakennukset Kiskonjoen varrella ovat pääosin hävinneet. Kaksi erikoista metallin jalostukseen liittyv…
alue: 60.178853605,23.285599712 60.178924412,23.285980524 60.179211463,23.286185705 60.179272681,23.287842857 60.178726172,23.288409793 60.178853548,23.289257106 60.179895843,23.290536045 60.180347620,23.290811959 60.180867411,23.290872161 60.181311282,23.291921457 60.182277003,23.292758302 60.182743887,23.293394182 60.183628878,23.294869433 60.184355516,23.295436036 60.184288630,23.295502816 60.181645026,23.298143456 60.179726617,23.298443737 60.179155756,23.294245043 60.175937467,23.293097140 60.175625034,23.285705867 60.175453401,23.280819202 60.176246456,23.281287673 60.177516895,23.282546256 60.177922860,23.284262516 60.178853605,23.285599712
historia: Kosken ruukki perustettiin 1679 historialliseen Perniön pitäjään, kun vuorikollegion asessori Daniel Faxell (aateloituna Cronmarck) sai privilegion kahden masuunin ja neljän kankirautavasaran perustamiseksi Kosken kruununratsutilan maalle. Koski oli ensimmäinen suuren Pohjan sodan jälkeen toimintansa aloittanut ruukki Suomessa. Kosken ruukki liitettiin maatiloineen Fiskarsin ruukkiin 1737. Orijärven ratsutilan mailta Kiskosta löytyi 1757 kuparimalmia, jota ryhdyttiin jalostamaan Koskella. Ruukin omistajaksi tuli 1783 Bengt Magnus Björkman, joka omisti myös Orisbergin, Fiskarsin ja Antskogin ruukit. Vuodesta 1822 ruukki ja kaivos kuuluivat turkulaiselle John Jakob Julinille. Kuparimalmin kuljetus Orijärven kaivokselta Koskelle helpottui, kun Julin rakennutti 1826 Kiskonjokeen sulun, yhden Suomen ensimmäisistä. Kuparin valmistus lakkasi vuoteen 1867 mennessä ja raudanvalmistus päättyi, kun ruukki paloi 1890. Kreivi C. Mannerheim perusti 1869 Koskenjoen länsirannalle kimröökitehtaan, jonka toiminta jatkui Albert von Julinin omistuksessa vuoteen 1918. Teollista perinnettä Koskella jatkoivat sen jälkeen 1908-1909 rakennetut sähkövoimalaitos, mylly ja saha. 1800-luvun puolivälistä alkaen Koskesta kehittyi huomattava maanviljelystila. Ruukkialueen ensimmäinen kirkko rakennettiin pian ruukin perustamisen jälkeen 1680-luvulla. Kirkko korvattiin nykyisellä 1786 vihityllä, alunperin Antskogin ruukille 1760-luvulla rakennetulla kirkolla. Ruukkiseurakunta lakkautettiin 1869.
kunta: k710
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Minervaskolan
type: Rakennus
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1758709032444
long: 24.9255631522496

metadescription 7511
modified: 2010-02-18T11:42:00+0300

Jusupoffska villan i östra Brunnsparken och dess invånare
type: Tietokirja
language: swe
relation: i7605
spatial: i7375
temporal: i105
temporal: i106
temporal: i107
kirjoittaja: i7604

Saarijärven vanha osa
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saarijärven vanhan keskuksen kirkollinen, hallinnollinen ja kaupallinen rakennuskanta muodostaa edustavan perinteisen kirkonkylämiljöön. Voimakkaasti kasvaneen ja uusiutuneen keskustataajaman tuntumassa sijaitseva kirkko ja tapuli sekä laaja kirkkotarha ja siihen liittyvä hautausmaa Saarijärven Paavo -patsaineen ovat paikkakunnan identiteetin kantavat tekijät. Kirkon edustalla on avara ja puistomainen urheilupuisto. Kappale Saarijärven kirkonkylän historiaa on säilynyt kirkon ohitse kulkevan maantien varrella. Tarvaalan kappalaisen pappilaan päättyvän tieosuuden varrella on rakennuksia, jotka antavat käsityksen kirkonkylän vanhasta rakenteesta, kunnallishallinnon ja kaupan rakentamistavasta. Lähinnä empiretyyliä edustava puukirkko on keskeisesti korostettu sisäviisteinen ristikirkko, jonka keskitilassa on kahdeksankulmaiselta kookkaalta attikalta kohoava suuri, täysin pyöreä kupoli lanterniineineen. Kirkkosalissa seinät ovat pilasterien jäsennöimät ja ristikeskusta reunustaa kaareva lehterikerros. Kirkon sisätila ja kiinteä sisustus on kokenut lukuisia muutoksia vuosina 1930 (arkkitehti Kauno S. Kallio), 1961 (Veikko Leistén) ja 1997 (Aulis Jääskeläinen) tehdyissä korjauksissa.
alue: 62.700921701,25.272029320 62.702207570,25.268591725 62.703192507,25.265041694 62.703176343,25.262190395 62.704760425,25.262488155 62.705712927,25.262452215 62.706409410,25.261445246 62.707046034,25.263200060 62.705317658,25.269029474 62.704284592,25.271675767 62.702195994,25.275085454 62.700921701,25.272029320
historia: Saarijärvi on ilmeisesti ollut saarnahuonekunta jo 1560-luvulla, jolloin se kuului Rautalammen emäseurakuntaan. Kappeliksi Saarijärvi tuli 1628 Palvasalmen nimellä. Itsenäiseksi seurakunnaksi se perustettiin 1639. Saarijärven edelliset kirkot olivat vuosilta 1628 ja 1694. Uusi kirkko rakennettiin 1846-1849 rakennusmestari Jakob Kuorikosken johdolla Intendentinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan. Kirkon luona oleva korkea kellotapuli valmistui 1865, ja sen rakennusmestarina toimi Jakob Kuorikosken poika Henrik Kuorikoski. Saarijärven Paavo on alun perin ruotsiksi kirjoitettu J. L. Runebergin runo, joka kertoo maamies Paavosta. Se loi suomalaiselle sivistyneistölle ihanteellisen kuvan työteliäästä ja hurskaasta suomalaisesta talonpojasta. Runo on noussut yhdeksi tunnetuimmista Runebergin runoista. Hautausmaalla olevan Paavon patsaan (1961), joka on omistettu Keski-Suomen korvenraivaajille, veisti Heikki Varja. Tarvaalan pappila hankittiin kappalaisen virkataloksi 1689. K.V. Reinius suunnitteli pappilaan 1800-luvun lopulla asuinrakennuksen, jonka uusrenessanssin ja uusgotiikan mukainen julkisivukoristelu poistettiin 1948 remontissa. Vanhempi asuinrakennus valmistui 1830-luvulla. Kirkon ja pappilan välissä ovat 1800-luvulta ns. Sillmanin talo, joka muutettiin 1930 kunnantoimisto Kunnantuvaksi, sekä saman piha-aukion entinen lastenkoti eli Sofiankoti, joka oli alkujaan Hongellin 1860-luvun kauppakartano. Sitä vastapäätä on Kotitupa vuodelta 1935. Yrjö Blomstedtin suunnittelema Saarijärven Säästöpankin talo Säästölä on vuodelta 1909. Urheilukenttä rakennettiin 1948.
kunta: k729
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sahm, Doug
type: Muusikko

metadescription 9800
modified: 2012-01-20T17:49:28+0300

metadescription 7771
modified: 2010-02-04T16:48:30+0300

description: Luku "Meilahti karkuteillä" kuvaa aluetta 1600-1700-luvuilla.
references: i4854
spatial: i16

Muotitaiteilija Riitta Immonen
type: Tietokirja
language: fin
relation: Immonen, Riitta
spatial: Meritullintori
spatial: Korkeavuorenkatu 15
spatial: i7141
spatial: Lönnrotinkatu 3
spatial: i7898
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
kirjoittaja: i7864

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä veljensä K.S. Kallion kanssa.
references: i7911
spatial: Mikonkatu 21

bibliographic citation: 'Kinaporin kivijalassa värjötteli pieni Amaryllis. Sen katse oli niin liikuttava, että Ratikka pysähtyi. "Ota minut mukaan", punainen kukka pyysi.'
description: Kun taivaanrannassa kajastaa jo aamu, alkaa Kalliossa aamuyön viimeinen karkelo ja kaupungissa kukkii lempi.
references: Karkausyön ratikkamatka : lastenkirja Helsingistä
spatial: Kallio

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Kitka-Livo)
type: AreaOfInterest
alue: 66.009533263,28.455908009 66.010745318,28.453054664 66.013275576,28.459642896 66.015647685,28.461289689 66.021289158,28.465826134 66.024313260,28.465948837 66.029235582,28.468473120 66.029432708,28.475855706 66.023290457,28.473821552 66.012304609,28.464881276 66.009533263,28.455908009
kunta: k614
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pukinmäki
type: Kaupunginosa
lat: 60.2447695139085
long: 24.9860721779005

bibliographic citation: "Juha Grönberg makasi vatsallaan parketilla olohuoneen ja keittiön välisessä tilassa. Mies oli alaston. Vatsan alta levisi punainen, nyt jo hyytynyt verilammikko." (s. 14)
description: Sisäministeriön virkamies Juha Grönbergin ruumis löytyy alastomana ja puukotettuna Lauttasaaressa sijaitsevasta asunnosta.
references: Karu keikka
spatial: Isokaari 11

bibliographic citation: "Kaikki kolme asettuivat paikoilleen ensimmäisen parven keskelle. Lindroosin täti selitti, että hän oli valinnut juuri sen paikan, koska pienet tytöt olisivat alhaalla permannolla joutuneet liian helposti muiden ihmisten selkien taakse eivätkä olisi nähneet mitään. Parvelta oli hyvä näköala joka suuntaan. Tytöistä oli jännittävää jo pelkästään se, että he saattoivat seurata vaivattomasti yleisön valumista permannon istuimille." (S. 71.)
description: Ros-anna ja Milla pääsevät Lindroosin tädin kanssa oopperaan operettiesitykseen.
references: i9502
spatial: i7213

Hotakainen, Kari
type: Kirjailija

metadescription 8222
modified: 2009-12-30T14:03:30+0300

metadescription 24
modified: 2009-04-29T08:22:43+0300

description: Raakel ja Maria (Amanda Pilke) viettävät iltaa.
references: i8144
spatial: Onnela, ravintola

Keisarinajan kulisseissa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6626
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: i4442

metadescription 6527
modified: 2010-01-19T15:01:55+0300

metadescription 8482
modified: 2010-09-17T11:27:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1493204~S9*fin

description: Kertomus ”Melba, Mallinen ja minä” kuvaa värikästä nuoruutta 1970-luvun Marracott Hill’ssä, jonka voi helposti tulkita Munkkivuoreksi ja fiktiivisen tapahtumapaikan taustalla voi kuvitella olevan Ulvilantie 11.
references: i2721
spatial: i13

Kaikkien naisten monni
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i82
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1952.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2hab/
näyttelijä: i8232
näyttelijä: i8563
ohjaaja: i8232

metadescription 8816
modified: 2010-03-10T15:03:00+0300

metadescription 6787
modified: 2010-01-19T15:01:44+0300

Kela, Anssi
type: Muusikko

metadescription 4140
modified: 2010-09-17T11:17:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1698706~S9*fin

Selim A. Lindqvist - arkkitehti
type: Tietokirja
language: fin
relation: Lindqvist, Selim A.
spatial: Malmin siunauskappeli
spatial: Hamstern
spatial: i7249
spatial: Ravintola Klippan
spatial: Villa Meriharju
spatial: i7261
spatial: Lundqvistin liiketalo
spatial: i7259
spatial: i6957
spatial: i7251
spatial: Suvilahden voimalaitos
spatial: i7258
spatial: i7252
spatial: Vallilan raitiovaunuhallit
spatial: i7257
spatial: i6551
spatial: i7239
spatial: i7250
temporal: i106
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i109
kirjoittaja: i4234

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7114
spatial: i7267

Hietaniemen hautausmaan muistomerkit
type: Fakta
content: Hietaniemen hautausmaalla on paljon patsaita 1800-luvun lopulta ja 1900 -luvun alkupuoliskolta. Tekijöinä on tunnettujakin nimiä. Löytyykö näistä veistetyistä ja valetuista patsaista kattavaa kokoelmaluetteloa kuvineen ja tekijöineen? HelMet-kirjastoista löytyy useita Hietaniemen hautausmaan hautamuistomerkkejä käsitteleviä teoksia. Kattavin näistä on kenties CD-ROM "Hietaniemi : 1100 hautamuistomerkkiä" (julk. Espoo: CompOpus). Albumit auki -sivustolta löytyy muuten kuvia vasta rakenteilla olevasta Hietaniemen hautausmaasta.
language: fin
spatial: i6609
temporal: i107
temporal: i105
temporal: i106
lisätietoja: http://albumit.lasipalatsi.fi/suomi/hakukehys.html
lisätietoja: http://www.helmet.fi/search*fin/

Hki bass
type: Musiikki
language: MuuKieli
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i408
saveltaja: i9202

Keskustakirjasto: metropolin sykkivä sydän
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i9026
temporal: i1105
kirjoittaja: i9027
lisätietoja: http://keskustakirjasto.fi/

Hotelli Torni
type: Rakennus
alternative: Yrjönkatu 26
alternative: Torni, hotelli
is part of: i9036
is part of: Kamppi
lat: 60.1677563853384
long: 24.9386202160781

description: Emilia ja Siiri peuhaavat yöllä poikien kanssa Linnanmäellä.
references: i9685
spatial: i6736

metadescription 7238
modified: 2010-02-04T16:47:19+0300

metadescription 9193
modified: 2010-06-03T12:03:14+0300

Casa Wihuri
type: Rakennus
alternative: Kärkikalliontie 3
is part of: i82
lat: 60.1806460797933
long: 25.0176379681162

Toinen linja 13
type: Osoite
is part of: Linjat
is part of: i6529
is part of: Kallio
lat: 60.1822135503462
long: 24.947655783374

metadescription 9527
modified: 2011-01-13T11:06:02+0300

metadescription 7498
modified: 2010-02-04T16:47:32+0300

Pydamidikattoiset kesänavetat (Ronkainen)
type: AreaOfInterest
alue: 65.929676917,28.555385312 65.930439329,28.547865777 65.932240422,28.549175588 65.932622866,28.557426071 65.929676917,28.555385312
kunta: k305
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kirjan luvut: "Taidetta ja taide-elämää", "Suomen taideyhdistyksen alku" ja "Kevätjuhlat".
references: i4891
relation: i7833

metadescription 9787
modified: 2011-10-30T16:29:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1542123~S9*fin

Seppälä, Anu
type: Kirjailija

metadescription 7140
modified: 2010-02-02T15:24:43+0300

metadescription 296
modified: 2010-09-17T11:12:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1289596~S9*fin

Helsingin vankila
type: Rakennus
alternative: Helsingin viereinen kuritushuone
alternative: Helsingin keskusvankila
alternative: Sörnäisten vankila
alternative: Vankila
is part of: i47
lat: 60.1934799441299
long: 24.9691874781136

metadescription 2324
modified: 2010-03-30T12:22:00+0300

Tölömazurkan
type: Kansanmusiikki
language: fin
spatial: i22
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: Halsbrytarna
saveltaja: i9189

luterilaiset kirkot
created: 2012-05-23T08:26:59.466+00:00
modified: 2012-05-23T08:26:59.6+00:00
preferred label: lutheran churches @en
preferred label: lutherska kyrkor @sv

Drägsbyn kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Drägsbyn kartanon päärakennus ja talouskeskus ovat tyypillinen esimerkki 1800-luvun alun korkeatasoisesta kartanorakentamista Uudellamaan keskiaikaisilla kartanonpaikoilla. Drägsbyn kartano sijaitsee Mustijoen itärannalla, Turusta Viipuriin johtaneen Suuren rantatien eteläpuolella. Seudun viljelymaisemaa ovat keskiajalta alkaen leimanneet kartanoiden suurmaanomistukset. Drägsbyn kaksikerroksinen ja aumakattoinen empirerakennus on valmistunut 1820-luvulla. Empiretyylinen ulkoasu on palautettu 1920-luvulla arkkitehti Birger Brunilan suunnitelmin. Rakennus onkin myös hyvä esimerkki arkkitehtien kiinnostuksesta empireaikaa kohtaan pohjoismaisen klassismin yhteydessä 1920-luvulla.
alue: 60.371644312,25.566391442 60.369170993,25.559769520 60.373104023,25.557120777 60.374190120,25.562656398 60.371644312,25.566391442
historia: Drägsbyn entinen rälssisäteri on keskiaikainen asumakartano. 1800-luvun alkupuolella rakennetun kartanon päärakennuksen ulkoasu uudenaikaistettiin 1883 insinööri Hugo Neumanin piirustuksen mukaan. Suunnittelutyön yhteydessä Neuman dokumentoi myös julkisivujen alkuperäisen asun. Tämä piirustus toimi ohjeena, kun arkkitehti Birger Brunila palautti vuorauksen empireilmeen ja detaljit 1920-1921. Muutokset ovat verrattavissa Munck -suvun Hakoisten kartanon ulkoasun muuttamisen ja palauttamisen kanssa.
kunta: k638
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saksalainen kirkko
type: Kirkko
alternative: Deutsche Kirche
is part of: i7709
is part of: i33
is part of: Tähtitorninvuori
lat: 60.1633022871959
long: 24.9520884906019

metadescription 7734
modified: 2010-02-04T16:48:28+0300

Ulrika Eleonoran kirkko
type: Kirkko
is part of: i7709
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1696565908176
long: 24.9520405074776

Wiksbergin kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Wiksbergin kartanon päärakennus on yksi rokokooarkkitehtuurimme merkittävimpiä kartanorakennuksia ja muurarimestari C.Fr. Schröderin tuotannon keskeisiä saavutuksia. Kartanon rakennuskanta, johon kuuluu läheisessä metsikössä oleva Pyhän Jaakobin kirkko kirkkotarhoineen ja Rehbinder-suvulle rakennettuine hautakappeleineen, puisto ja siihen liittyvät viljelykset muodostavat huomattavan kulttuurimaiseman Paimionjoen suussa. Wiksbergin mansardikattoinen päärakennus, joka on Schröderin suunnittelemien Fagervikin, Lempisaaren, Teijon ja Haaroisten ohella harvoja 1700-luvun lopun kivisiä asuinrakennuksia, perustuu Carl Wijnbladin muokkaamaan ja tunnetuksi tekemään rokokootraditioon niin pohjakaavan kuin julkisivukäsittelyn osalta. Fasadit ovat sileiksi rapatut ja vain nurkkaliseeneillä ja pintaan maalatuilla ikkunankehyksillä ja kerroslistalla korostetut. Kartanon pihapiiriä ympäröi peltomaisemaan liittyvä puutarha, jossa on vielä nähtävillä Schröderin piha-aukion toiselle puolelle suunnitteleman puurakennuksen kivijalka. Puutarhaa koskevan suunnitelman on tehnyt puutarha-arkkitehti Bengt Schalin 1917 ja 1919. Pihapiirissä on 1800-luvun talousrakennuksia, mm. arkkitehti C.L. Engelin 1820-luvulla suunnittelema viljamakasiini. Kartanolle johtaa kylätieltä puukujanne. Kartanon vieressä vanhan hautausmaan kupeessa sijaitseva myöhäisjugendia edustava Pyhän Jaakobin kappeli on arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema, vanhalle kirkonpaikalle 1928 pystytetty tiilikirkko. Se jatkaa kappelikirkon historiallista traditiota ja on suunnittelijansa paikallisiin oloihin ja voimavaroihin sovittama muunnelma samanaikaisesti Maarianhaminaan suunnitellusta kirkkorakennuksesta. Edeltävään 1909 palaneeseen kirkkoon liittynyt 1730-luvulla tehty kellotapuli on siirretty nykyiselle paikalleen uuden kirkon rakentamisen yhteydessä. Kappelin vieressä on Engelin suunnittelema Rehbinder-suvulle rakennettu pyöreä kupolikattoinen hautakappeli vuodelta 1824. Wiksbergin kartano sijaitsee valtakunnallisesti …
alue: 60.410660245,22.647421706 60.414925741,22.622438050 60.422863415,22.621694888 60.425255351,22.630907307 60.424552223,22.633905413 60.421573698,22.654744849 60.410660245,22.647421706
historia: Paimion Wiksberg (aik. Hevonpää) oli keskiaikainen asumakartano. Pihaa rajasivat rakennukset 1760-luvulle asti. Laamanni Paleen rakennutti Wiksbergin kartanoon uuden päärakennuksen 1770-luvulla. Suunnittelijana oli Turun kaupungin muurarimestari Schröder ja rakennusvaihe koski kahta kaksikerroksista rakennusta, joista kivirakenteinen on säilynyt. Puurakennus purettiin 1900-luvun alussa. Arkkitehti Jarl Eklundin suunnitelmien mukaan lisättiin päärakennuksen julkisivuun 1920-luvulla barokkiaiheinen portaali ja itäpäätyyn katettu altaani. Päärakennuksessa tehtiin restaurointitöitä 1900-luvun alussa ja 1960-luvulla.
kunta: k577
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Apollonkatu 15
type: Osoite
is part of: Apollonkatu 15
lat: 60.1764722530532
long: 24.9248245786652

metadescription 7994
modified: 2010-02-02T15:42:38+0300

description: Eläintarhanlahden itkevä neitsyt
references: i3083
spatial: i7397

Suomenlinna
type: Kaupunginosa
lat: 60.1402651542601
long: 24.9984332869564

description: Kerttuli Wessman: Katajanokan vaatimaton menneisyys. Vanhat piirrokset ja maalaukset kaupunkikansatieteellisenä dokumentteina.
references: i7676
spatial: i32

Kirjan salava
type: Fakta
content: Kysyisin ravintola Kirjan luona olevan pajun ikää? Ihan tarkkaa tietoa Kirjan puistikon salavan iästä ei löytynyt. Se on joka tapauksessa Lasipalatsin vierestä aikoinaan kaatuneen salavan ikätoveri, eli ilmeisesti myös 170-200 vuotta vanha. Tiedot Lasipalatsinkin salavan istutusajasta ovat ristiriitaisia. Rakennusviraston mukaan salava on istutettu 1700-1800 -lukujen vaihteessa. Kaupunginmuseossa uskotaan, että salava oli osa puuriviä, joka istutettiin paikalle 1830-luvulla.
language: fin
spatial: i9235
temporal: 1700-luku
temporal: i105

teatteri
created: 2012-05-29T10:45:17.181+00:00
modified: 2012-05-29T10:45:17.602+00:00
preferred label: teater @sv
preferred label: theatre @en

Kruunuvuorenlampi
type: MuuPaikka
is part of: Laajasalo
lat: 60.1726427437086
long: 25.0144258982447

metadescription 5941
modified: 2010-09-17T11:12:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 8445
modified: 2010-02-04T16:48:58+0300

Yössä Helsingin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i1099
saveltaja: Asikainen, Risto

Oulujoen suistoalueen historiallinen kokonaisuus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoen ja meren yhtymäkohtaan sisältyy Oulun kaupungin historiallisesti merkittävimpiä alueita. Oulujoen suun alue on laaja ja sitä leimaavat monimuotoinen teollisuuteen liittyvä rakennuskanta, vesivoimalaitos sekä joenrantojen puistovyöhyke. Oulujoen suiston saarirakenne on syntynyt maankohoamisen myötä. Oulujoen Linnasaaressa olevat Oulun linnan vallitukset ovat jokisuun vanhinta rakennettua kerrostumaa. Pikisaaressa aivan kaupungin rantaviivan edustalla on pienellä alueella monipuolinen teollisen historian sekä luotsien ja teollisuustyöntekijöiden kaupunkimaisen asumisen keskittymä. Saaren halki kulkevan pääkadun varret muodostuvat tiuhoista asuintonteista. Saaren keskivaiheilla on entisen konepajan rakennuksia ja uudempi käsi- ja taideteollisuusoppilaitos sekä vanha viinanpolttimo makasiineineen ja kellareineen. Pikiruukin jäänteitä on saaren pohjoisrannalla. Suurin osa nykyisistä rakennuksista on 1800- ja 1900-luvun taitteesta. Oulujoen suistoalueen puistovyöhyke koostuu useasta kapeiden vesiuomien toisistaan erottamasta saaresta. Hupisaarten edustalla on jäänteitä lohipadoista ja ohituskanavaksi pengerretystä tervaveneiden vetoväylästä. Hupisaaret ovat 1800-luvun lopulta lähtien olleet kaupunkilaisten virkistysalueena. Arkkitehti Oiva Kallion suunnittelemassa Ainola-rakennuksessa vuodelta 1931 on Pohjois-Pohjanmaan museo. Hupisaarten puistovyöhykkeeseen liittyvät lisäksi Myllytullin vanhan teollisuusalueen Åströmin nahkatehtaan rakennukset. Entisessä Åströmin liimatehtaassa sijaitsee nykyään Oulun taidemuseo ja tehtaan voimalaitoksessa tiedekeskus Tietomaa. Teolliseen historiaan limittyvät myös Åströmin puisto ja sen reunalla sijaitseva, Åströmin suvun 1890-luvulla rakennuttama, Villa Rauhala. Åströmin puistoa reunustaa arkkitehti Jac. Ahrenbergin suunnittelema entinen Oulun tyttölyseo (1901). Hupisaarten puistoalueeseen nykyisin liittyvä Sairaalasaari on ollut nimensä mukaan sairaalakäytössä 1830-luvulta lähtien, jolloin sinne sijoittui lääninsairaala entis…
alue: 65.015915668,25.456754265 65.017209634,25.452598513 65.019317848,25.448851210 65.021714414,25.444642065 65.022463788,25.445755029 65.023315516,25.456410555 65.023264725,25.457314019 65.024421655,25.458696585 65.025211005,25.457536152 65.025572664,25.458487294 65.025567913,25.461544067 65.025857871,25.461555897 65.025713693,25.463677927 65.026912286,25.464125470 65.026399808,25.468348337 65.025085273,25.468214171 65.024105609,25.468130828 65.023770414,25.468056925 65.023745443,25.468500564 65.023670272,25.469475963 65.023694887,25.470740784 65.023564103,25.473097098 65.023492614,25.475403263 65.023500309,25.480193763 65.023383076,25.484687442 65.023406112,25.488122597 65.022847698,25.488131097 65.022617733,25.492539080 65.022157839,25.495877384 65.020604628,25.495206560 65.020220746,25.490188245 65.020145357,25.488819849 65.020065633,25.487742437 65.019954879,25.487004262 65.019434610,25.484684057 65.018356426,25.486513177 65.017383297,25.484160524 65.018057566,25.481784434 65.017146270,25.480684583 65.016626696,25.479888405 65.015298670,25.477951884 65.015657825,25.476582254 65.016613421,25.472875321 65.016641744,25.471897630 65.016416645,25.469753776 65.015765310,25.468259891 65.016313953,25.462773711 65.016333808,25.460666587 65.015915668,25.456754265
historia: Oulun linna rakennettiin Oulujoen suiston saarelle 1590-luvulla. Kaupunki perustettiin "mantereelle vastapäätä linnaa" vanhalle kauppapaikalle Kaarle IX:n käskystä 1605. Linna tuhoutui 1700-luvulla. Nykyinen puurakennus rakennettiin 1873 observatorioksi entisen kansliarakennuksen kiviosan päälle. Pikisaarella oli laivanrakennustoimintaa 1600-luvulla, ja 1700-luvun puolivälistä lähtien siellä toimi pikiruukki. Pikisaaressa oli Pohjois-Suomen ensimmäinen konepaja, viinanpolttimo 1840-1890-luvuilla sekä villatehdas (nyk. taide-ja käsityöoppilaitos). Maannousun myötä Pikisaari on kasvanut yhteen viereisen Korkiasaaren kanssa. Myös siellä harjoitettiin 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa laivanrakennusta ja sahaustoimintaa. 1860-luvulla toimintansa aloittaneen Veljekset Åström Oy:n nahkatehtaan 1907 valmistuneen tehdasrakennuksen suunnitteli arkkitehti Karl Sandelin. Vesitorni ja voimalaitos valmistuivat 1921-1923 arkkitehti Birger Federleyn suunnittelemina. Tehdas lopetti tuotantonsa 1960. Merikoskessa oli lohipatoja sekä tervaveneiden vetoväylä ennen voimalaitoksen rakentamista. Joen rannasta varattiin alue Merikosken voimalaitosta ja kanavaa varten jo Bertel Jungin laatimassa Tuiran asemakaavassa 1914. Voimalan rakentamisesta järjestettiin 1942 arkkitehtuurikilpailu, jonka jälkeen Koskikeskuksen asemakaava toteutettiin Alvar Aallon ehdotukseen pohjautuen. Merikosken voimalaitoksen koneasema valmistui 1948 suunnittelijanaan Bertel Strömmer. Kanavan rakentamisessa syntynyt maamassa käytettiin Toivoniemen ja Raatinsaaren laajentamiseen. Toivoniemen asuinalue rakennettiin 1940-luvulla arkkitehti Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan, asemakaava vahvistettiin 1949. Oulun ensimmäisenä kaupunginarkkitehtina toimi Martti Heikura 1949-1963. Heikura teki suunnitelmia sekä virkatyönä että omassa suunnittelutoimitossa, kuten ensimmäisten kaupunginarkkitehtien tapauksessa oli yleistä. Heikura suunnitteli Toivoniemen tornitaloista kolme, kanavan toisen rannan kolme tornitaloa ja Raat…
kunta: k564
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: urheilurakennus
paikan tyyppi: sairaala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Juva, Kari
type: Taiteilija
spatial: i7990

Monikkalan ja Vanantaan kartanot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Monikkalan ja Vanantaan kartanot ovat 1500-luvulla perustettuja hämäläiskartanoita, joiden ympäristöön liittyy vuosisatoja jatkuneen viljelyn leimaamat peltoaukeat, rautakautiset muinaisjäännökset, kerroksiset, pitkän ajan kuluessa rakentuneet kartanon talouskeskukset ja kartanopuistot. Kartanot ja niihin kuuluvat peltoaukeat muodostavat laajan viljelymaiseman, joka ulottuu Hiidenjoesta Kernaalanjärveen. Länsipuolella maisema yhtyy Hakoisten kartanon, linnavuoren ja peltomaiseman muodostamaan kulttuurimaisemaan. Vanantaan kartanon kolmikerroksinen, tiilinen päärakennus on valmistunut 1901 arkkitehti Waldemar Aspelinin piirustusten mukaan. Poikkeuksellisen mahtava asuinrakennus liittyy tyyliltään ranskalaiseen barokkiarkkitehtuuriin. Päärakennusta ympäröi laaja hoidettu puisto, jossa on sekä ranskalaisen barokkipuiston että vapaamman englantilaistyylisen puiston piirteitä. Puiston laidassa on vanhan päärakennuksen kivijalalle 1911-12 rakennettu, arkkitehti Max Frelanderin suunnittelema jugendtyylinen asuinrakennus ”Huvila”. Tiilinen 1924 rakennettu tallirakennus on arkkitehti Sigurd Frosteruksen piirtämä. Monikkalan kartanolle johtaa koivujen reunustama tie. Osittain kaksikerroksinen hirsinen päärakennus sijaitsee puiston ympäröimänä rinteen korkeimmalla kohdalla. Rakennuksen runko on 1780-luvulta ja sitä on jatkettu 1800-luvun alussa. Toinen kerros on rakennettu 1839 ja symmetriset pihasiivet valmistuivat 1910. Rakennuksen arkkitehtoninen yleisilme on lukuisista muutoksista huolimatta selkeän uusklassistinen. Talouspihan ympärillä olevat työväen asuinrakennukset ovat 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta. Etelärinteellä sijaitsevat pihamaa ja puutarha ovat peräisin 1840-luvulta.
alue: 60.870594717,24.633439472 60.877387288,24.617421671 60.883879671,24.620005549 60.891100051,24.613119884 60.894050019,24.613703422 60.895744629,24.617424938 60.895504396,24.623129567 60.884685321,24.648820940 60.883209508,24.670565482 60.881317320,24.672457278 60.876989699,24.673595175 60.875066880,24.673028079 60.874274532,24.668885960 60.872745715,24.649017644 60.870594717,24.633439472
historia: Monikkalan kartano muodostettiin kahdesta Monikkalan kylän talosta vuonna 1539. Kartanon ensimmäinen omistaja oli kirjuri Knuutti Antinpoika. Vanantaan kartano syntyi 1500-luvun jälkipuoliskolla, kun kylän talot yhdistettiin säterikartanoksi. Kartano on kuulunut mm. Spåre- Bosin- ja Standertskjöld-suvuille.
kunta: k165
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Koveron kruununmetsätorppa
type: AreaOfInterest
alue: 61.915201542,23.378061833 61.915313574,23.379477627 61.915742344,23.383429125 61.915554013,23.383972445 61.915564991,23.384663524 61.914573905,23.385222843 61.913420211,23.384976367 61.913320554,23.383342450 61.913063031,23.383314602 61.912899577,23.382323202 61.913246504,23.381237785 61.913169970,23.378811231 61.915201542,23.378061833
kunta: k143
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

rintavarustukset
created: 2012-05-24T07:00:59.973+00:00
modified: 2012-05-24T07:01:00.445+00:00

Kononen ja kidnappaajat
type: Dekkari
language: fin
spatial: i16
spatial: i7659
spatial: i7660
spatial: i22
spatial: Kruununhaka
spatial: i7658
temporal: i116
kirjoittaja: i2160

Metron energiankulutus ruuhka-aikana
type: Fakta
content: Kuinka monta kilowattia Helsingin metrojärjestelmä kuluttaa ruuhka-aikana? HKL:n metroliikennejohtajan mukaan aivan tunnin tarkkuudella ei metron energiankulutusta ole laskettu, mutta kolmen ruuhkatunnin kulutuksen arvio on 28 000 kilowattituntia.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 9156
modified: 2010-06-01T16:30:47+0300

metadescription 6652
modified: 2010-02-04T17:28:03+0300

bibliographic citation: "--Rapakossa kelluu appelsiininkuoria kuin/ ylikypsän Cézannen jäljiltä/ kun hedelmä on kadottanut pyöreytensä/ ja aurinko valahtanut jalkakäytävälle./ Puiston kulmalta puretaan talo,/ valo haukkaa siitä nurkan.--" (s. 73)
description: Teos sisältää runon nimeltä "Ilta Pasilassa".
references: i7892
spatial: Pasila

bibliographic citation: "Kaupunki, kookas, kivijalkainen,/ kaupunki, sauhua ja seitti muistojen,/ ja Josafatin kallioilla tyttö nukke sylissään,/ hän odottaa, vaan mitä - sitä ei hän tiedäkään." (runosta Vanha nukke, s. 47)
references: i1207
spatial: Josafatinkalliot

Runnin kylpylä ja Saarikosken kanava (Saarikoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Runni on maamme vanhimpia terveyslähteitä ja paikalla on edelleen toimiva terveyskylpylä. Runnin alueella on Kiurujoen oikaiseva Saarikosken sulkukanava, joka on viimeinen Suomeen rakennettu puusulku. Laajahkon puiston ympäröimä Runnin kylpylä sijaitsee Haapajärven kylässä, polveilevan Kiurujoen etelärannalla. Runnin terveyskylpylällä on uudet tilat, mutta Runniin 1900-luvun alussa rakennetuista rakennuksista on vielä jäljellä ja käytössä vanha hotelli vuodelta 1904 ja kaksi asuntolarakennusta. Kylpylän vanha hoitolaitos on valmistunut 1910. Runnin koskeen 1800-luvulla rakennettu neulatammi, jokeen kylpijöitä varten rakennettu pato, on kunnostettu. Restauroitu, liki 70 vuotta suljettuna ollut Saarikosken kanava puusulkulkuineen on avattu jälleen liikenteelle. Saarikoski liittyy Museoviraston restauroimien ruukkien muodostamaan nähtävyysverkostoon Pohjois-Savossa ja on jatkoa viraston puusulkurestauroinneille, joita on tehty Ilomantsin Möhkössä ja Suonenjoen Kuivataipaleella.
alue: 63.596630439,26.838608804 63.595995386,26.838897774 63.595897913,26.836971936 63.595482930,26.835262015 63.595228320,26.834835384 63.594371410,26.835625270 63.593672823,26.835985941 63.592942076,26.835918869 63.592560572,26.835707034 63.592495234,26.834137867 63.592493406,26.832568504 63.592682483,26.831211874 63.592871806,26.830140716 63.593347002,26.828996373 63.593600172,26.828210137 63.594554898,26.829559971 63.594620461,26.831271828 63.595512047,26.832978838 63.596117392,26.834473555 63.596691467,26.836325345 63.596819985,26.837608856 63.596630439,26.838608804
historia: Ensimmäiset vieraat tulivat Runniin jo 1770-luvulla, jolloin terveyslähteitä perustettiin ympäri Suomea. Kuopiolaisen piirilääkäri Emanuel Elfenbergin löytämä radiumpitoinen lähde sijaitsi Wilhelmsdalin eli Liisankorven tilalla. Runnin suosiota lisäsi Henrik Porthanin 1794 kirjoittama artikkeli terveysvesilähteestä. Juomamajan ja kylpylän rakentamisen myötä alueesta kehittyi vilkas kylä. Runnin kukoistuskausi oli 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä. Pitkän lamakauden jälkeen Runni on herännyt eloon lomakotina. Saarikosken sulkukanava rakennettiin 1903-1905. Kanava palveli Kiuruveden väylän matkustaja- ja tavaraliikennettä. Parhaimmillaan kanavaa käytti noin 38 alusta päivässä. Vuonna 1923 avattu Iisalmi-Ylivieska -rataosuus romahdutti vesiliikenteen reitillä ja kanava suljettiin 1932. Runnin seisake rakennettiin lähelle kylpylää.
kunta: k140
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Erkki Huttunen on talon arkkitehti.
references: i8729
spatial: Ranskan suurlähetystö

Tiilikanjoen uittorakenteet (Myllykoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiilikanjoen uittorakenteet ovat uittosääntöjen kumoutuessa jäämässä vesistöön merkkeinä maakunnan pitkästä ja merkittävästä uittotoiminnasta. Rautavaaran ja Varpaisjärven kuntien rajalla kulkee Tiilikanjoen uittoväylä. Myllykoskeen (toinen nimi Kalliokoski) on uittoa varten rakennettu 1920-luvun taitteessa noin 20 metriä pitkä, molemmin puolin uomaa oleva kivisuiste. Varpaisjärvellä sijaitsevassa Korkeakoskessa on betoninen 70 metrin pituinen, viitisen metriä leveä uittoränni 1940-1950-luvuilta. Korkeakosken yläpuolella on suvanto, josta vesi laskee padossa olevan aukon kautta betonisuisteisiin samoin kuin sen länsipuolella virtaavaan koskeen. Tiilikan uiton kämppä, jossa on iso tupa, kaksi kamaria ja keittiö, on vuodelta 1946. Heti sotien jälkeen rakennettu yksinkertainen puurakennus sijaitsee Sammakkojärven pohjoispäässä Rautavaaran kunnassa, Tiilikkajärven kansallispuistossa.
alue: 63.458428333,28.108515212 63.458386441,28.113912780 63.457487235,28.113911913 63.457353250,28.112943192 63.457389033,28.112403187 63.457476201,28.112029933 63.457721631,28.111615664 63.457841834,28.111055444 63.457973447,28.110378050 63.457977462,28.109860290 63.457905813,28.109598645 63.457623872,28.109281722 63.457109021,28.109120540 63.456697301,28.109245865 63.456465218,28.109282037 63.456457557,28.108510128 63.458428333,28.108515212
historia: Puutavaran uitto puroja pitkin alkoi Tiilikanjoen seudulla 1870-luvulla. Tiilikanjoen väylän uittosääntö on vuodelta 1922. Suisteet ja säästöpadot rakennettiin puutavaran irtouittoa varten, joka tapahtui kevättulvan aikaan. Säästöpadoilla säädeltiin veden korkeutta patoamalla joen yläpuolista järveä. Suisteilla tehtiin koskipaikkoja sujuvan tukinkulun mahdollistamiseksi. Uittomiehet asuivat maakorsussa, kunnes kämppiä rakennettiin. Uiton kämppä rakennettiin 1946 Itkonjoen suuhun lähelle Tiilikkajärveä. Uittokämppä toimii nykyään vuokrakämppänä. Tiilikanjoki perattiin uiton tarpeitten takia 1950-luvulla. Samalla vuosikymmenellä uitto myös loppui. Uittosääntöä ollaan kumoamassa, mutta laitteet jätetään paikoilleen. Tiilikanjokea on kunnostettu kanoottireitiksi.
kunta: k916
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinki
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114
esittaja-musiikki: i351
saveltaja: i125

metadescription 7103
modified: 2010-02-02T15:24:36+0300

metadescription 259
modified: 2010-09-17T11:25:05+0300

Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat (Rovaniemen linja-autoasema)
type: AreaOfInterest
alue: 66.498275773,25.716068879 66.498722325,25.712910376 66.499024266,25.713562243 66.499750200,25.715035797 66.499581693,25.715938628 66.499236618,25.716774906 66.498275773,25.716068879
kunta: k698
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kyllönen, Timo-Juhani
type: Muusikko

Talo Sibeliuksenkadulla
type: Tietokirja
language: fin
relation: i623
relation: i7612
spatial: i22
spatial: i7611
temporal: i108
temporal: i116
temporal: i114
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i5168

metadescription 7363
modified: 2010-02-04T16:47:26+0300

Vuosaaren eteläinen ostoskeskus
type: Rakennus
is part of: i91
lat: 60.2099231649997
long: 25.143279805968

metadescription 5668
modified: 2010-09-17T11:08:16+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9652
modified: 2011-06-13T15:16:26+0300

Leppäluodon sikuritehdas ja rautatieasema-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Schaumanin vanha sikuritehdas ja Leppäluodon rautatieasema Pietarsaaren Alholman satama-alueella muodostavat hyvin säilyneen, 1800- ja 1900-lukujen taitteen liikennehistoriaa ja tuotantotoimintaa ilmentävän kokonaisuuden. Entisen sikuritehtaan 1800-1900-lukujen vaihteessa rakennetut tuotantorakennukset koneineen on säilytetty teollisuusmuseona. Lähellä on 1920-luvulla rakennettu ns. kesäkonttori. Pietarsaaren sataman rautatieasema-alue asemarakennuksineen, tavaramakasiineineen ja talousrakennuksineen on lähellä Schaumanin konttoria, sikuritehdasta ja vanhaa tullihuonetta.
alue: 63.707684798,22.693540833 63.707860854,22.695431292 63.708155453,22.696384959 63.708016537,22.697657143 63.706871458,22.697940261 63.706345822,22.696756690 63.707684798,22.693540833
historia: Insinööri Wilhelm Schauman perusti Pietarsaareen sikuritehtaan 1883. Yritys siirtyi pian Leppäluotoon, sataman lähelle. Sikuri on kahvinvahvike, jota käytettiin sotien aikana myös kahvinkorvikkeessa. Leppäluodon sikuritehdas paloi 1892 ja uusi rakennettiin kivestä. Muutamaa vuotta myöhemmin Schauman perusti Leppäluotoon myös sahan. Pietarsaaren satamaan, joka oli merkittävä puutavaran vientisatama, valmistui Oulun radalta Pännäisistä noin 14 kilometrin mittainen rata 1887. Leppäluodon asemarakennus makasiineineen valmistui samana vuonna. Schaumanin tehtaat kuljettivat vielä 1970-luvulla puutavaraa junilla – eikä kuorma-autoilla - Leppäluotoon. Henkilöliikenne Pietarsaareen lakkautettiin 1973. Leppäluodon sikuritehdas oli tuotannossa 1960-luvun alkuun asti. Tehdas kunnostettiin museoksi 1983 ja museo avattiin 1985.
kunta: k598
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Seurasaaren juhannus 1959
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i18
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Seurasaari oli helsinkiläisten suosima vapaa-ajanviettopaikka jo 1800-luvulla. 1900-luvulla alueelle perustettiin museo.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

metadescription 161
modified: 2010-02-08T16:30:48+0300

Eklund, Jarl
type: Arkkitehti
spatial: Armfeltintie 8
spatial: Nikolajeffin talo
spatial: Kalastajatorppa
spatial: Taidehalli

metadescription 7957
modified: 2009-12-02T17:56:32+0300

bibliographic citation: "Keikan loputtua änkesin takahuoneeseen. Näin Remun. Se tsiigas mua ja heitin sille: "Hei jätkä, tuu mun bändiin?" Se tsiigas mua hölmönä ja vastas: "Hei poju, on mua pyydetty Dänin kultapossukerhoonkin." Olin ihan pokkana, enkä välittänyt sen jutuista. Se yritti pompottaa, mutta se ei hämännyt mua. Mä tiesin tarkkaan mitä halusin ja sillä siisti. Seuraavalla viikolla sitten jo treenattiin Remun kanssa. Eka Kalevala oli syntynyt, vaikka nimi vielä antoikin odottaa itseään." (s. 53)
references: i8659
relation: i8767

bibliographic citation: Nousee Korkkarii Tantun Juha
references: i943
relation: i3814

Vår i Helsingfors
type: Jazz ja blues
language: eng
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1960-luku
esittaja-musiikki: i1086
saveltaja: i1086

Domus Litonii 1847-1997
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
relation: i8117
spatial: Domus Litonii
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: 1950-luku
temporal: i105
temporal: i106
temporal: i110
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i115
kirjoittaja: i5070

kasarmi
created: 2012-05-25T10:35:29.738+00:00
modified: 2012-05-25T10:35:29.868+00:00
preferred label: barracks @en

description: Oikeustalo, Salmisaarentaloksikin kutsuttu, oli alkujaan Alkon tehdas, keskusvarasto ja pääkonttori - ja Vähäkallion suunnittelema.
references: i8809
spatial: Oikeustalo

Kolme seppää, patsas
type: MuuPaikka
is part of: Kluuvi
is part of: i8007
lat: 60.1687971255078
long: 24.9411064330053

metadescription 8074
modified: 2010-09-17T11:27:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1080186~S9*fin

metadescription 5570
modified: 2010-09-17T11:07:55+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Mätäsvaaran kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mätäsvaaran kaivosyhdyskunnan asuinrakennukset ovat säilyneet alkuperäisessä asussaan. Kaivos on tyypillinen esimerkki syrjäseudun kaivoksesta ja sillä on myös historiallista merkitystä sotateollisuuslaitoksena. Mätäsvaaran entinen molybdeenikaivos asuntoalueineen sijaitsee Lieksa-Nurmes -maantien varrella. Tuotantorakennuksista on jäljellä enää betonijalustat ja siilot, kaivoskuilut ja laajat jätehiekkadyynit. Asuntoalueen asemakaavassa näkyy hierarkkinen järjestys. Kaupunkimaisesti rakennettu alue jakautuu "herrain puoleen", jossa sijaitsevat johtajien asunnot, klubi ja konttori sekä työntekijöiden asuma-alueeseen.
alue: 63.437670758,29.602016921 63.436660368,29.590070504 63.438859372,29.587857021 63.444499100,29.566450806 63.446110218,29.567975748 63.445346402,29.575869602 63.447245555,29.578868574 63.442888788,29.597441135 63.437670758,29.602016921
historia: Mätäsvaaran molybdeeniesiintymä löytyi 1800- ja 1900-luvun taitteessa. Koelouhintaa suoritettiin voimakkaimmin 1920-1922 ja 1932-1933. Molybdeenia käytettiin mm. aseteollisuudessa erikoisteräksen raaka-aineena. Oy Vuoksenniska Ab osti malmialueen 1935 ja kaivos aloitti toimintansa 1939. Kaivosalueen rakentaminen keskeytyi talvisotaan, mutta välirauhan aikana tuotantotoiminta alkoi koko laajuudessaan. 1940-luvulla Mätäsvaara oli maamme toiseksi suurin malmikaivos. Mätäsvaaran kaivosyhdyskunta rakennettiin kunnallistekniikoineen nopeasti. Höyryvoimala tuotti sähköä ympäristönkin tarpeisiin ja yhdyskuntaa varten alueelle rakennettiin myös koulu ja palveluita. Kaivoksen kannattavuus romahti toisen maailmansodan jälkeen ja toiminta loppui 1947. Mätäsvaaran tuotantolaitos hävitettiin määrätietoisesti, ja Oy Vuoksenniska Ab:n Haverin kaivokseen (katso erillinen kohde; Haverin kaivosyhdyskunta) siirrettiin osa Mätäsvaaran rakennuksista ja työntekijöistä 1948-1949.
kunta: k422
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Musta jää
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Rautatientorin tekojäärata
spatial: i8204
temporal: i116
näyttelijä: i8167
näyttelijä: i8166
näyttelijä: i8168
ohjaaja: i8154

metadescription 8408
modified: 2010-09-17T11:27:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1119963~S9*fin

metadescription 6379
modified: 2010-02-11T13:38:42+0300

Tykistökasarmi / Vaasan kasarmi
type: PointOfInterest
created: 2012-12-13T08:37:32.845+00:00
modified: 2012-12-13T08:40:49.205+00:00
subject: p33985
kuvailu: Kasarmi rakennettiin vuosina 1849-1853 kahta sataa perheellistä rivimiestä varten. Kolmikerroksisessa kasarmissa oli 24 tupaa, kaksi porraskäytävää ja kaksi käymälätornia. Seinät oli rapattu ja maalattu kalkki-värimultaseoksella, jonka sävyä lähteet eivät valitettavasti mainitse. Rapatut listoitukset oli maalattu kalkilla valkoisiksi. Ikkunalaudat oli päällystetty pellillä ja maalattu öljypohjaisella värimullalla. Käytävien lattiat olivat laatoitetut. Alapohja oli tuuletettu 21 putken avulla ulos. Alakerrassa oli koko talon levyinen varastohuone, jossa on nykyinen alikäytäväholvi. Heti valmistumisensa jälkeen 1854 rakennus muutettiin naimattoman miehistön kasarmiksi ja tehtiin lavitsat ja varustekaapit 1180 sotilaalle. Kyseessä oli koko varuskunnan vahvistaminen sodan uhan vuoksi. 1855 tehtiin mansardin muotoon suojakatto kahdesta hirsikerrasta ja maatäytöstä. Seuraavana vuonna maatäyttö kuitenkin poistettiin ja hirsilatomuksen päälle tehtiin pellistä nelilappeinen aumakatto. Merivirasto luovutti rakennuksen maahallinnolle. 1858 madallettiin käymäläsiipien vesikattoa ja korjailtiin peltikatetta räystäiltä. Käymäläsiipien nivelosan ovet ja ikkunat uusittiin. Vuonna 1859 rakennukseen oli majoitettu suomalaisen sapööripataljoonan ja Viaporin tykistövaruskunnan miehistö. 1860-luvulla kaikkiaan 14 huoneeseen pystytettiin kolmeen riviin pilarit suojakaton tueksi ja tehtiin uudet kaksikerroksiset lavitsat. Neljä arestikoppia rakennettiin keskellä taloa, rakennuksen toisessa ja kolmannessa kerroksessa, olevaan poikkikäytävään. Alakerrassa rakennuksen läpi kulkenut holvikäytävä suljettiin, otettiin varastoksi ja rakennettiin kalteri-ikkuna ja suojaovi. Käymälätornit remontoitiin. Vuonna 1871 oli kaksi tupaa komppanioiden koulujen käytössä, kaksi räätälinverstaana, kaksi kansliana, kaksi tupaa vääpeleillä ja kolme varastona. Neljän arestikopin lisäksi loput tuvat olivat linnoitustykistön naimattoman miehistön majoitustiloina. Viisi hollantilaista ja yksi venäläinen uuni uusit…
historia: Kasarmi rakennettiin vuosina 1849-1853 kahta sataa perheellistä rivimiestä varten. Kolmikerroksisessa kasarmissa oli 24 tupaa, kaksi porraskäytävää ja kaksi käymälätornia. Seinät oli rapattu ja maalattu kalkki-värimultaseoksella, jonka sävyä lähteet eivät valitettavasti mainitse. Rapatut listoitukset oli maalattu kalkilla valkoisiksi. Ikkunalaudat oli päällystetty pellillä ja maalattu öljypohjaisella värimullalla. Käytävien lattiat olivat laatoitetut. Alapohja oli tuuletettu 21 putken avulla ulos. Alakerrassa oli koko talon levyinen varastohuone, jossa on nykyinen alikäytäväholvi. Heti valmistumisensa jälkeen 1854 rakennus muutettiin naimattoman miehistön kasarmiksi ja tehtiin lavitsat ja varustekaapit 1180 sotilaalle. Kyseessä oli koko varuskunnan vahvistaminen sodan uhan vuoksi. 1855 tehtiin mansardin muotoon suojakatto kahdesta hirsikerrasta ja maatäytöstä. Seuraavana vuonna maatäyttö kuitenkin poistettiin ja hirsilatomuksen päälle tehtiin pellistä nelilappeinen aumakatto. Merivirasto luovutti rakennuksen maahallinnolle. 1858 madallettiin käymäläsiipien vesikattoa ja korjailtiin peltikatetta räystäiltä. Käymäläsiipien nivelosan ovet ja ikkunat uusittiin. Vuonna 1859 rakennukseen oli majoitettu suomalaisen sapööripataljoonan ja Viaporin tykistövaruskunnan miehistö. 1860-luvulla kaikkiaan 14 huoneeseen pystytettiin kolmeen riviin pilarit suojakaton tueksi ja tehtiin uudet kaksikerroksiset lavitsat. Neljä arestikoppia rakennettiin keskellä taloa, rakennuksen toisessa ja kolmannessa kerroksessa, olevaan poikkikäytävään. Alakerrassa rakennuksen läpi kulkenut holvikäytävä suljettiin, otettiin varastoksi ja rakennettiin kalteri-ikkuna ja suojaovi. Käymälätornit remontoitiin. Vuonna 1871 oli kaksi tupaa komppanioiden koulujen käytössä, kaksi räätälinverstaana, kaksi kansliana, kaksi tupaa vääpeleillä ja kolme varastona. Neljän arestikopin lisäksi loput tuvat olivat linnoitustykistön naimattoman miehistön majoitustiloina. Viisi hollantilaista ja yksi venäläinen uuni uusit…
paikan tyyppi: kasarmi
lat: 60.14506996235993
long: 24.990044832229614

description: Minäkertojan isä on hoidettavana Marian sairaalassa.
references: i2352
spatial: i7630

Fredrikinkatu 64
type: Osoite
is part of: i8894
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1715000412601
long: 24.9265352288603

metadescription 8668
modified: 2010-02-05T11:40:26+0300

Vihdin kirkonkylä ja Vanhalan viljelymaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vihdin kirkonkylä on tiiviisti kylänraitin varteen rakentunut, ajallisesti kerroksinen kunnan historiallinen keskus. Kirkonkylään välittömästi liityvät Vanhalan ja Sukselan kylät muodostavat Uudenmaan mittakaavassa merkittävän keskiaikaisperäisen kyläasutuksen viljelymaisemakokonaisuuden. Vihdin kirkonkylä on Hiidenveden Kirkkojärven rannalla. Sen rakennuskantaan kuuluvat Kirkkoniemessä keskiaikaisen Pyhän Birgitan kivikirkon rauniot, kirkonkylän mäellä maisemallisena kiintopisteenä 1700-luvun lopun rapattu tiilikirkko, kylänraitin yhteydessä seurakunnan ja kunnan julkiset rakennukset, kuten pappila, pitäjänmakasiini, entiset kunnantalot ja eri-ikäiset koulut 1800-luvun lopulta 1900-luvun lopulle sekä meijeri ja kirkonkylille ominaiset eri-ikäiset kauppa- ja pankkirakennukset. Vihdin kirkko on päätytornillinen erivartinen ristikirkko, jonka kuoriosa on kolmitaitteinen. Tornin empiretyylinen huippu on kahdeksankulmainen. Kirkkosalia kattaa laakea tynnyriholvi. Kiinteä sisustus edustaa yleisilmeeltään 1920-luvun klassismia. Sakariston ja kuoriholvin koristemaalaukset ovat Bruno Tuukkasen tekemät, alttaritaulu vuodelta 1846 Berndt Godenhjelmin maalaama. Kirkkotarhan lounaisreunassa on kaksi muurattua maanalaista hautaholvia 1790-luvulta. Oravalan Hiidenheimo-suvun hautamuistomerkki vuodelta 1930 on arkkitehti Kauno S. Kallion suunnittelema katettu pylväistö, jonka katossa olevat freskomaalaukset on suunnitellut ja toteuttanut koristetaiteilija Antti Salmenlinna 1936. Kirkonmäellä oleva sankarihauta-alue valkoisine puuristeineen kuuluu Suomen kauneimpiin. Niuhalan kylän kolmen kantatalon punamullatut 1800-luvun lopun päärakennukset sijoittuvat muun kylärakenteen joukkoon, Myyri keskiaikaisella kylämäellä, Liukas keskusraitin ja Kuortila eli Pikkupappila Kirkkoniemeen johtavan tien varressa. Keskusraittiin tukeutuva asuinrakentaminen on peräisin 1800-luvun lopulta jälleenrakennuskaudelle, kirkonkylän ranta-alueelle on rakennettu uudempaa omakotiasutusta. Vanhalan ja Suks…
alue: 60.415715414,24.312309554 60.416034237,24.309568554 60.416160831,24.308237369 60.415798847,24.304486737 60.414489878,24.300644068 60.407830194,24.289582590 60.410980884,24.278770071 60.412489858,24.275908568 60.414631303,24.272472789 60.416841783,24.273460051 60.417834854,24.274766455 60.418489059,24.278403010 60.417808577,24.282932747 60.417149377,24.287460657 60.416818334,24.290505942 60.417723497,24.290847105 60.418341426,24.290769311 60.420068318,24.291950673 60.420682276,24.293705211 60.420923687,24.296205916 60.420499784,24.297256979 60.421222605,24.297957070 60.423222383,24.299558598 60.423052465,24.301805937 60.422555751,24.302967313 60.422222191,24.304796603 60.422046477,24.307356734 60.421412962,24.312664258 60.420611368,24.317637951 60.419902552,24.319759173 60.419232417,24.321138930 60.416448761,24.325807298 60.413734668,24.325214565 60.412866613,24.321184965 60.414550999,24.315792548 60.415715414,24.312309554
historia: Vihti oli jo historiallisen ajan alussa keskimääräistä vauraampi ja suurempi maanviljelyspitäjä. Kylät olivat neljän, viiden talon ryhmäkyliä. Pitäjän hallinnollinen ja kirkollinen keskuspaikka muodostui keskiajan lopulla Niuhalan kylästä sekä naapurikylistä Vanhalasta ja Sukselasta. Pyhän Birgitan kirkko rakennettiin 1400-luvun lopussa Vihdin seurakunnan kirkoksi. Runkohuoneeseen liittyi sakaristo ja kirkkoa kattoi puuholvi. Holvissa ja sisäseinissä oli 1670 tehdyt maalauskoristelut. Kirkon viereen rakennettiin 1682 puinen kellotorni. Kostean maaperän vuoksi rapistunut keskiaikainen kivikirkko korvattiin 1772 valmistuneella Anders Piimäsen johdolla rakennetulla suurella tiilikirkolla. Kirkko paloi 1800-luvulla kahteen otteeseen salaman sytyttämänä. Vuoden 1818 salamaniskua seurannut Intendenttikonttorin suunnittelema korjaus, jossa myös seiniä korotettiin, toteutettiin Aksel Magnus Tolpon johdolla. Vuonna 1846 palon jälkeisessä, Theodor Johan Tolpon johdolla tehdyssä korjauksessa kirkko sai gotisoivia piirteitä. Arkkitehti Kauno S. Kallio suunnitteli uudistuksia 1928-29. Tällöin mm. tornin yläosa palautettiin Intendenttikonttorin piirustuksen mukaiseen asuun. Kiinteän sisustuksen uusimisen ohella ristivarret erotettiin runkohuoneesta, pohjoisesta tehtiin rippikoulusali ja eteläiseen sakaristo. Korjauksen 1982 suunnitteli arkkitehti Carl-Johan Slotte. Vihdin pappila rakennettiin rappeutuneiden rakennusten tilalle 1855 Intendetinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan, mutta myöhemmin rakennusta jatkettiin ja muutettiin. Pappilan leivin- ja väentupa muutettiin kanttorilaksi 1938. Pappilan maille 1811 rakennetun kookkaan, kolmikerroksinen viljamakasiinin suunnitteli kapteeni C.F. Arnkihl. Hirsimakasiini vuorattiin ja punamullattiin 1844. Niuhalan kylässä oli 1500-luvun loppupuolelta alkaen kolme taloa, Myyrin rustholli, Liukkaan verotalo ja kappalaisen puustelli Kuorttila. Kylä kasvoi hitaasti, 1800-luvun puolivälissä siellä oli neljä taloa, kuusi torppaa ja neljä…
kunta: k927
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: sairaala
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Aleksanteri II
type: Fakta
content: Mikä yhteistä on Helsingillä ja Bulgarian pääkaupunki Sofialla? Kaupungeilla saattaa olla montakin yhdistävää tekijää, mutta yhden löysi Suomen Bulgarian suurlähetystö. Molemmissa kaupungeissa on keskeisellä paikalla Aleksanteri II patsas, Sofiassa häntä kutsutaan vapauttajatsaariksi. Sofian patsaan on veistänyt italialainen Arnoldo Zocci, Suomen patsaan taas Walter Runeberg.
language: fin
spatial: i6586
temporal: i116

description: "Uskon ja aatteen talot" - luku
references: i7834
spatial: i7182

Pakarinen, Esa
type: Nayttelija

metadescription 8310
modified: 2010-09-17T11:26:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1926568~S9*fin

description: Sven Gladh: Muisteluksia lapsuudestani 1930-luvulta. Kertoo kouluelämästä 1934-1939.
references: Narinkka 1997
spatial: i6931

Kara, Helena
type: Nayttelija

Paimen
type: Kaunokirjallisuus
language: swe
language: fin
spatial: i7165
spatial: i6950
spatial: i6357
temporal: i115
kirjoittaja: i1915

ammukset
created: 2012-05-23T11:53:22.89+00:00
modified: 2012-05-23T11:53:22.998+00:00
preferred label: projektiler @sv
preferred label: projectiles @en

Kivihaan kallioluolat
type: Fakta
content: Netistä löytyi tieto, että ensimmäisen maailmansodan aikaisen linnoitusjärjestelmän suurin kallioluola sijaitsee Pasilassa, mutta mikä on sen tarkka sijainti? Sirkku Laineen kirjassa "Ensimmäisen maailmansodan aikainen maalinnoitus Helsingissä" on sivulla 29 karttapiirros Pasilan-Ruskeasuon linnoitteista. Sen mukaan luolat sijaitsevat Kivihaassa Hakamäentien pohjoispuolella. Saman kirjan mukaan luolat ovat nykyisin varasto- tai väestönsuojelukäytössä. Lähde: Laine, Sirkku: Ensimmäisen maailmansodan aikainen maalinnoitus Helsingissä. Helsingin kaupungin rakennusviraston julkaisuja 1996:3.
language: fin
spatial: Kivihaka
temporal: i107

metadescription 9119
modified: 2010-12-02T18:22:00+0300

Ivan Falinin kuja 1
type: Osoite
is part of: i91
lat: 60.2026150698016
long: 25.1500456877288

metadescription 6615
modified: 2010-02-02T15:43:46+0300

metadescription 8570
modified: 2010-09-17T11:27:49+0300

Rautalammin suurtilat (Ropola)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rautalammin suurtilat on maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on leimannut alueen kulttuurimaisemaa. Säätyläisten rakentamilla suurtiloilla on suuri merkitys Rautalammin kirkonkylän maisemassa. Suurtilojen kulttuurimaisema liittyy Hankavedestä pohjoiseen nouseviin kapeisiin lahtiin. Sahalan ja Korholan tilojen arvokkaat rakennusryhmät sijaitsevat laajojen peltojen tuntumassa. Karjalan kartano sijaitsee kirkonkylän itäpuolella niin, että sillä on maisemallinen yhteys Rautalammin kirkkoon. Kirkonkylän ulkopuolella, Hankaveden itäpäässä on Ropolan kartano kaksikerroksisine päärakennuksineen ja järveen laskeutuvine puistoineen. Sahalan tilan päärakennus ja talousrakennukset on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Sahalalla on keskeinen asema Z. Topeliuksen Finland framstäldt i teckningar -teoksen Rautalammin maisemaa esittelevässä piirroksessa. Rautalampi oli harvoja maaseutua esittäviä piirroksia yllä mainitussa teoksessa.
alue: 62.610162972,26.864965959 62.612553452,26.867887029 62.612483864,26.870819304 62.609691367,26.876694710 62.608861110,26.865652423 62.610162972,26.864965959
historia: Rautalammille muodostui isojaossa useita säätyläistiloja virkatalojen liikamaille. Sahala eli Tyyrinvirta on 1500-luvun rälssitila, joka oli 1560-luvulla Olavinlinnan linnanvouti Kustaa Fincken omistuksessa. 1600- ja 1700- luvuilla tilan omistus siirtyi monta kertaa. Rovasti Krogius osti sen 1781, jolloin nykyinen talouskeskus rakennettiin. Tila siirtyi nykyiselle suvulle 1873. Korholan kartano, Sahala ja Ropola ovat siirtyneet matkailu- ja ravintolakäyttöön.
kunta: k686
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Käynti Helsingin tehtaissa 1889-artikkeli: Osbergin konetehdas
references: i4694
spatial: i6958

Wuorimies, asunto-osakeyhtiö
type: Rakennus
alternative: Tähtitorninkatu 20
alternative: Vuorimiehenkatu 19
is part of: i7872
is part of: Kuumesairaala
is part of: Wecksellin hattutehdas
is part of: i35
lat: 60.1601705544355
long: 24.949708557767

metadescription 8904
modified: 2010-04-01T13:18:48+0300

metadescription 9379
modified: 2010-09-17T10:57:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1376295~S9*fin

metadescription 6875
modified: 2010-01-19T15:03:07+0300

Heinäsirkka
type: Muusikko
alternative: Taskinen, Anne

bibliographic citation: "Avajaisissa oli koko stadion täynnä ja itse presidentti piti puheen." (S. 145.)
description: Hanna työskentelee stadionilla muonituslottana Kaatuneiden Urheilijain muistokisoissa kesällä 1940.
references: i9500
spatial: Olympiastadion

description: Sinikka Vainio: Kestikievareita Malmilla ja Tapaninkylässä. Siltamäen kestikievari.
references: i6955
spatial: i6959

bibliographic citation: "Onneksi Kasarminkadulla ei näkynyt sen paremmin kasakoita kuin muitakaan sotilaita. Vain harmaakivisen uusmaalaisten talon edessä seisoi muutamia meikäläisiä, taisivat olla osakunnan omia poikia. Nöyrästi antoivat nuoret miehet tietä, kun pujottelin heidän ohitseen ulko-ovesta sisään." (S. 35.)
description: Anna Ahlstedt työskentelee suurlakon aikaan uusmaalaisten osakunnan talossa painamalla ruoka-avustuskuponkeja. Osakunnan tiloissa hän myös tapaa salaisen rakkautensa.
references: Lipunkantajat
spatial: Nylands Nation

Rinne, Teemu
type: Kirjailija

metadescription 9021
modified: 2010-04-13T15:42:22+0300

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Rysäkari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.101695407,24.837363290 60.099877253,24.836435521 60.098984246,24.833453046 60.099866661,24.828121842 60.101628833,24.827955210 60.103123611,24.830282083 60.102911671,24.833992886 60.101695407,24.837363290
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k091
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaivopuistoon
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i37
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i574
saveltaja: i9259

Tähtitorninvuori
type: Puisto
lat: 60.162156704818
long: 24.9525899680527

Alfred Kihlman och Högbergsgatan 19
type: Tietokirja
language: swe
relation: i7086
spatial: i7085
temporal: 1960-luku
temporal: i106
temporal: i114
temporal: i107
temporal: i109
temporal: i108
temporal: i110
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i7084

metadescription 7326
modified: 2010-09-17T11:24:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1910735~S9*fin

metadescription 9281
modified: 2010-09-17T11:17:08+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1714869~S9*fin

Bottoms Up, ravintola
type: Ravintola
is part of: i7281
is part of: Kamppi
lat: 60.1667333704437
long: 24.9375930423265

Sorvali, Ritva
type: Muusikko

metadescription 9615
modified: 2011-06-15T15:04:21+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1521655~S9*fin

Temppeliaukion kirkko
type: Kirkko
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1730437989199
long: 24.9250223019527

metadescription 1961
modified: 2010-12-09T12:06:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1421369~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1605152~S9*fin

metadescription 7586
modified: 2010-02-02T15:35:27+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: i7259

metadescription 124
modified: 2010-09-17T11:25:15+0300

Rihtniemen kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rihtniemen kylä kalasatamineen Varsinais-Suomen pohjoisosassa edustaa Varsinais-Suomen pohjoisosien pienipiirteistä rannikkoasutusta, jonka sijoittumisperiaatteet ja perinteinen rakennuskanta ovat säilyneet hyvin. Rihtniemi sijaitsee Pyhärannan pohjoisosassa, mereen pistävällä niemellä Rauman ja Uudenkaupungin välisellä purjehdusreitillä. Kylän toimeentulo on tullut merkittävissä määrin kalastuksesta ja mäntyä kasvavassa ja kallioisessa rinteessä on useita tästä elinkeinosta kertovia pienasumuksia. Keskeistä osaa kylän perinteisen elinkeinon kannalta edustavat kylän sataman kala-aitat 1800-luvulta ja 1900-luvun alkupuolelta. Epäsäännöllisesti sijoitetut viisi aittaa muodostavat tiiviin ryhmän kylän satamassa, jossa on myös edelleen käytössä olevia verkonkuivaustelineitä. Kantatilat Vilhelmintalo ja Kustaantalo sijaitsevat pienen viljelyaukean laidoilla. Vilhelmintalo sijaitsee kivinavettoineen ja muine talousrakennuksineen vanhalla kylätontilla ja Kustaantalo vanhan viljelyaukean pohjoislaidalla. Vilhelmintalolle johtaa koivukuja ja tie satamaan kulkee sen kautta. Rihtniemen alueella on runsaasti kiviaitoja.
alue: 61.052513991,21.318014363 61.052747789,21.317866877 61.053352693,21.317771536 61.053975659,21.317843992 61.054315467,21.318220740 61.054566866,21.318650120 61.054681625,21.318823221 61.054884879,21.319374272 61.055001901,21.319799167 61.055410970,21.321284590 61.055554607,21.321777300 61.056141300,21.323239003 61.056558009,21.323982268 61.056907933,21.324599406 61.057402994,21.325478575 61.057718218,21.325802268 61.058028859,21.325884827 61.058175686,21.326054353 61.058226761,21.327001581 61.058177337,21.327817060 61.058052446,21.328565353 61.057803308,21.329013252 61.057659677,21.329195062 61.057514978,21.329330039 61.057140293,21.329316514 61.056783328,21.329196137 61.056487865,21.329076374 61.056248372,21.328965112 61.054628170,21.328004395 61.053441927,21.327635086 61.052244644,21.327006107 61.052039721,21.326619800 61.051898665,21.325670987 61.051909912,21.324217292 61.051962207,21.322314035 61.052236626,21.318455859 61.052513991,21.318014363
historia: Rihtniemen seutu rajoittui keskiajalla pohjoisessa ja idässä erämaavyöhykkeeseen ennen Kokemäenjoen laaksoa ja Pyhäjärven tienoota. Varsinais-Suomen rannikkoon verrattuna seutu oli harvaan asuttua. Rihtniemi, jota kutsuttiin Ojalaksi, oli yksinäistalo 1540. Talo luovutettiin eversti Åke Tottin ratsumiestilaksi vuoden 1630 tienoilla. Soop-suvun omistukseen siirtynyt läänitys palautui kruunulle 1680-luvulla, jonka jälkeen tila on ollut saman suvun hallussa 1900-luvulle asti. Rihtniemen talo jaettiin 1744 ja molemmat talot ostettiin perinnöksi 1761. Rannikkokylän toimeentulo saatiin pääasiassa kalastuksesta ja merenkäynnistä, joiden ohella harjoitettiin myös maanviljelystä. Pyhärannan pohjoisimmissa kylissä ammattikalastus säilytti asemansa vielä 1900-luvun alkupuolella.
kunta: k631
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9875
modified: 2012-08-03T13:20:11+0300

Bernhardinkatu 5
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6421
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: i110
kirjoittaja: i5033

bibliographic citation: 'Suhonen pysäytti auton sammuneen katuvalon alle kadun varteen noin 50 metrin päähän Hiihtomäen asunnosta. Katu sijaitsi tällä kohdalla koilliseen suuntaavan Itäväylän länsipuolella. Matkaa Herttoniemen metroasemalle oli nelisensataa metriä.' (s. 181)
description: Joutsamo ja Suhonen tavoittavat ryöstöstä epäiltyä Rautista tämän asunnolta Hiihtomäentieltä.
references: i9707
spatial: Hiihtomäentie

metadescription 384
modified: 2010-09-17T11:12:47+0300

Miten ihmeellinen tapahtuu
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7322
relation: i7321
spatial: Kesäranta
temporal: i116
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i7322

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6983
spatial: i6728

metadescription 8037
modified: 2009-12-23T14:06:15+0300

metadescription 5533
modified: 2010-09-17T11:07:45+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Virpi perustaa herkkupuodin & catering-yrityksen, Cielo di Cucina, Hietalahdenkadulle torin tuntumaan.
references: i2136
spatial: i8511

Jussarön kaivossaari
type: AreaOfInterest
kuvailu: Jussarön kaivossaaren monipuolinen kultuuriympäristö, majakkapaikka sekä luotsi- ja kaivosyhdyskunta kuvastavat Suomenlahden kalastuksen, merenkulun, puolustuksen ja kaivostoiminnan historiaa useamman vuosisadan ajalta. Jussaröllä on ollut keskeinen merkitys Suomenlahden saaristoväylän merenkulussa. Saaren 1800-1900-luvun kaivostoiminnalla, joka on ollut mittakaavaltaan merkittävää, on teollisuushistoriallista arvoa. Jussarön laaja saari sijaitsee Tammisaaren uloimmalla saaristovyöhykkeellä noin 18 km kaupungista etelään. Jussarön ja Lill-Jussarön välisessä salmessa sijaitseva tuulilta suojainen luonnonsatama on muodostanut merenkulun kiintopisteen Suomenlahden saaristoväylällä. Salmesta on tehty hylkylöytöjä. Jussarön eteläosaan 1891 valmistunut tiilimajakka on räjäytetty poikki toisessa maailmansodassa ja sen tyviosan päälle on myöhemmin rakennettu merivartitorni. Majakanvartijoille kuuluneet rakennukset ovat sijoittuneet tornin juurelle. Jussarön pohjoisrannan luotsiyhdyskunnasta on jäljellä vielä vanha luotsimökki, Kullakojan, joka on peräisin 1800-luvun alkupuolelta. Saaren kallioperä sisältää rautamalmia. 1800-luvun kaivostoiminnasta on saaren pohjoisosassa jäänteenä kymmenkunta saaren poikki nauhamaisesti kulkevaa kaivosaukkoa varppikasoineen. 1960-luvulla perustettu kaivos sijaitsee pääsaaren eteläosassa, jossa on 250 metrin syvyinen vaakatasossa louhittu kaivoskuilu sekä kymmenkunta tuotantorakennusta, mm. murskaamo, rikastamo, konepaja ja varastotiloja. Kaivokselta saaren pohjoisosaan rakennettuun satamaan johtavan tien lounaispuolella on kaivostyöläisten työviikon aikaista oleskelua varten rakennettuja asuinrakennuksia. Saaren koillisosassa on jäänteitä venäläisten 1910-luvun keskeneräiseksi jääneestä linnoitushankkeesta. Saaren rakentamaton länsiosa kuuluu Tammisaaren kansallispuistoon.
alue: 59.832989694,23.580795322 59.831056383,23.582326224 59.823640392,23.582195957 59.818867808,23.574335333 59.818378082,23.562014595 59.821653238,23.550368678 59.827230408,23.554868471 59.830771989,23.563972135 59.832989694,23.580795322
historia: Jussarön saari mainitaan satamapaikkana keskiaikaisissa väyläselostuksissa. Perimätiedon mukaan saarella sijaitsi kirkko tai kappeli ja hautausmaa. Saaren kiinteästä asutuksesta ei ole tietoa ennen 1700-lukua. Luotsitoiminta alkoi 1800-luvun alussa ja 1830-luvulla saarelle perustettiin luotsiasema. 1800-luvun aikana saarelle syntyi kalastaja- ja luotsiyhteisö. Jussarön malmin hyödyntämistä ryhdyttiin tutkimaan 1830-luvulla. Saaresta saatava malmi korvasi Suomen rautaruukkien malminsaantia sen jälkeen, kun Suomi oli liitetty Venäjään. Louhinta jatkui jaksoittain vuoteen 1861, jolloin kaivostoiminta lakkautettiin kannattamattomana. Rakennukset myytiin ja kuljetettiin saarelta. 1900-luvun alkupuolella saarella suoritettiin koelouhintaa ja päätös kaivoksen avaamisesta tehtiin 1959. Mantereelle rakennettiin 1960-luvulla Koverharin terässulatto jalostamaan Jussarön rikastetta. Kaivostoiminta lakkasi 1967.
kunta: k710
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Baaritiskin yläpuolella oli rohkaiseva kyltti: Kaikki asiakkaat tuottavat meille iloa. Toiset tulemalla, toiset lähtemällä. Pieni Pubi olisi todellakin ollut viihtyisä ilman asiakkaita."
references: i2163
spatial: i8476

Somermäki, Jarmo
type: Kuvittaja

metadescription 7822
modified: 2010-02-02T15:40:15+0300

Läntinen ja pohjoinen rantavarustus
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T10:29:31.574+00:00
modified: 2012-12-14T08:14:41.843+00:00
subject: p3053
subject: p33088
subject: rintavarustukset
subject: tykkiaukot
subject: rantavalli
kuvailu: Särkän pohjoinen rantavarustus sulki aikoinaan koko saaren pohjoisosan lähes rantaviivaa seuraavana muuriketjuna. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1751 ja työt saatiin päätökseen vuonna 1757. Varustuksen pohjoisinta kärkeä nimitettiin rantavarustuksen bastioniksi. Rantavarustus muodostui harmaakivimuurista ja maavallista. Rintamuurissa ei ollut ampuma-aukkoja muualla kuin em. bastioniosan oikeassa kyljessä, ts. muurinosassa, jonka taakse jää nykyään pukusuoja F 9. 1770-luvulla harmaakivimuureja korotettiin sekä muuraamalla että korottamalla muurin päällä olevaa maavallia. Maasta rakennettuja ampumatasanteita levennettiin ja korotettiin, ja niiden tueksi rakennettiin harmaakiviset tukimuurit. Rintavarustuksen maavalleihin avattiin tykkiaukkoja. Venäläisen kauden alussa, vuonna 1809, avattiin pohjoisrantaan päälaiturin luo uusi komea uusklassinen, holvattu linnoitusportti. Tämä muurinosa on nykyään purettu. Rantavarustuksen huonokuntoisia muureja kunnostettiin 1830-luvulla ja samalla muureja ja maavalleja myös korotettiin. 1860-luvulla rantavarustuksen länsiosasta alettiin käyttää nimitystä patteri 1. Patterin 1 ja kaponieeri Törnen väliin rakennettiin maavalliin hirsirakenteinen ammusvarasto. Maavalleja muotoiltiin jälleen uudelleen. 1880-luvulla patterin keskiosan maavallia levennettiin ja rintavarustukseen rakennettiin ammuskomerot. 1890-luvulla patteri uudistettiin viimeisen kerran, kun sinne oli tarkoitus sijoittaa kääntyvällä lavetilla varustetut 8" tykit. Samassa yhteydessä muotoiltiin uudelleen myös ampumatasanteille johtavat luiskat. Vuonna 1908 patterilla mainitaan olleen neljä 6" mörssäriä ja kaksi 57 mm rannikkotykkiä. Suomalaisella kaudella rantavarustuksen muureja on korjattu muinaistieteellisen toimikunnan toimesta 1930-luvulla ja Suomenlinnan hoitokunnan työnä 1980-luvulla. Läntisen rantavarustuksen edessä kulkeva laituri rakennettiin Helsingin olympialaisia varten vuonna 1952. Samassa yhteydessä puhkaistiin muuriin kaponieeri Törnen kupeessa portti…
historia: Särkän pohjoinen rantavarustus sulki aikoinaan koko saaren pohjoisosan lähes rantaviivaa seuraavana muuriketjuna. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1751 ja työt saatiin päätökseen vuonna 1757. Varustuksen pohjoisinta kärkeä nimitettiin rantavarustuksen bastioniksi. Rantavarustus muodostui harmaakivimuurista ja maavallista. Rintamuurissa ei ollut ampuma-aukkoja muualla kuin em. bastioniosan oikeassa kyljessä, ts. muurinosassa, jonka taakse jää nykyään pukusuoja F 9. 1770-luvulla harmaakivimuureja korotettiin sekä muuraamalla että korottamalla muurin päällä olevaa maavallia. Maasta rakennettuja ampumatasanteita levennettiin ja korotettiin, ja niiden tueksi rakennettiin harmaakiviset tukimuurit. Rintavarustuksen maavalleihin avattiin tykkiaukkoja. Venäläisen kauden alussa, vuonna 1809, avattiin pohjoisrantaan päälaiturin luo uusi komea uusklassinen, holvattu linnoitusportti. Tämä muurinosa on nykyään purettu. Rantavarustuksen huonokuntoisia muureja kunnostettiin 1830-luvulla ja samalla muureja ja maavalleja myös korotettiin. 1860-luvulla rantavarustuksen länsiosasta alettiin käyttää nimitystä patteri 1. Patterin 1 ja kaponieeri Törnen väliin rakennettiin maavalliin hirsirakenteinen ammusvarasto. Maavalleja muotoiltiin jälleen uudelleen. 1880-luvulla patterin keskiosan maavallia levennettiin ja rintavarustukseen rakennettiin ammuskomerot. 1890-luvulla patteri uudistettiin viimeisen kerran, kun sinne oli tarkoitus sijoittaa kääntyvällä lavetilla varustetut 8" tykit. Samassa yhteydessä muotoiltiin uudelleen myös ampumatasanteille johtavat luiskat. Vuonna 1908 patterilla mainitaan olleen neljä 6" mörssäriä ja kaksi 57 mm rannikkotykkiä. Suomalaisella kaudella rantavarustuksen muureja on korjattu muinaistieteellisen toimikunnan toimesta 1930-luvulla ja Suomenlinnan hoitokunnan työnä 1980-luvulla. Läntisen rantavarustuksen edessä kulkeva laituri rakennettiin Helsingin olympialaisia varten vuonna 1952. Samassa yhteydessä puhkaistiin muuriin kaponieeri Törnen kupeessa portti…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.151387897419035
long: 24.96577746868138

metadescription 3838
modified: 2010-02-08T16:40:26+0300

Cafe Engel
type: Ravintola
is part of: i6721
is part of: Kruununhaka
is part of: i7709
is part of: i9390
is part of: Helsingin kaupunginmuseo
lat: 60.1684719944359
long: 24.9516070972401

tunneli
created: 2012-05-30T09:39:57.604+00:00
modified: 2012-05-30T09:39:57.657+00:00
preferred label: tunnel @en

metadescription 8297
modified: 2010-01-04T14:20:24+0300

metadescription 99
modified: 2009-04-29T08:23:03+0300

Petäjäveden vanha ja uusi kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Petäjäveden vanha kirkko on pohjoismaisen puurakentamistaidon ja –perinteen korkeatasoinen ja hyvin säilynyt esimerkki. Kirkossa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla kansanomainen puurakennustaito ja hirsisalvostekniikka sekä yleiseurooppalaiset kirkkoarkkitehtuurin tyylipiirteet. Maisemalliset puitteet kirkolle luo Jämsänveden Kirkkolahti, jonka äärelle on sijoittunut myös seurakunnan uusi kirkko. Agraarimaiseman ympäröimä vanha kirkko sekä kirkonkylän taajamassa sijaitseva uusi kirkko muodostavat vuosisataisen katkeamattoman seurakunnallisen jatkumon sekä asutusrakenteen kehitystä kuvastavan parin. Petäjäveden vanha kirkko tapuleineen ja kirkkotarhoineen on sisällytetty Unescon Maailmanperintöluetteloon. Kirkkoniemellä sijaitseva Petäjäveden vanha kirkko on valmistunut paikallisten kirvesmiesten rakentamana 1763-1765 rakennusmestari Jaakko Klemetinpoika Leppäsen johdolla. Kirkko on muodoltaan tasavartinen ristikirkko johon kuuluu yhdyskäytävällä lisätty kellotapuli, jonka on rakentanut Leppäsen pojanpoika Erkki Jaakonpoika Leppänen 1821. Kirkon hirsiseinät ovat ulkopuolelta laudoittamattomat. Kirkkoa kantaa jyrkkä ja ristivarsien päistä aumattu paanukatto. Kirkkoon saavutaan tapulin pohjakerroksen kautta. Sen sisätila on ristinmuotoinen ja sen sakarat kapenevat barokin suosiman valeperspektiivin tapaan ulospäin. Keskellä olevan kellojen nostoaukon kohdalla on säteittäin sijoitetuista laudoista koottu sininen ympyräsommitelma, taivaspyörylä. Kirkkosalin ristivarsissa on korkealle kaartuvat tynnyriholvit ja ristikeskuksen yllä kulmikas välikattokupoli. Holvauksen leveät veistolaudat on kiinnitetty seinien ja niiden päällä olevan sidehirsirakenteen varassa oleviin kattotuoleihin. Kirkkosalin seinät ja holvit ovat maalaamattomat. Vain holvien peiterimoissa ja seiniä jäykistävissä sidehirsissä on punaisella tehtyä maalauskoristelua. Saarnastuoli on kirkkorakennuksen ikäinen. Alttaritauluna on Carl Fredrik Blomin maalaama Pyhä ehtoollinen vuodelta 1843. Sama taiteilija o…
alue: 62.248378178,25.175402379 62.250856656,25.175753311 62.253561095,25.176493839 62.253842506,25.183042357 62.254457528,25.183397891 62.255205271,25.184662429 62.254578553,25.187319242 62.253456779,25.187094290 62.251965929,25.188963671 62.250527581,25.189630066 62.249844589,25.187374073 62.248869991,25.187901175 62.245373119,25.187752048 62.245363179,25.184155910 62.245775584,25.181913165 62.247916880,25.177024218 62.248378178,25.175402379
historia: Jämsän emäseurakuntaan kuuluneen Kuivasmäen eli Petäjäveden talolliset rakensivat 1720-luvulla vaatimattoman saarnahuoneen. Vanha kirkko rakennettiin edeltäjänsä paikalle 1763-1764 Laukaassa pitäjänpuuseppänä toimineen rakennusmestari Jaakko Klemetinpoika Leppäsen johdolla. Kellotapulin rakentamisesta vastasi 1820-luvun alussa isänsä ja isoisänsä ammatissa jatkanut Erkki Jaakonpoika Leppänen (1776-1856). Samalla kirkon itäpäähän tehtiin uusi sakaristo ja kirkon ikkunat suurennettiin. Vanha kirkko jäi autioksi Kirkkosalmen vastarannalle 1879 rakennetun uuden kirkon valmistumisen jälkeen. Kirkkoa korjattiin ensimmäisen kerran seurakunnan 200-vuotisjuhliin 1928. Sen määrätietoinen hoito ja korjaaminen rakennusmuistomerkkinä alkoi 1950-luvun lopulla. Petäjäveden uuden kirkon suunnitteli arkkitehti August Boman ja rakennusmestarina toimi Jaakko Kuorikoski. Uuteen kirkkoon ei rakennettu kellotapulia ja hautausmaata vaan seurakunta käytti edelleen vanhemman kirkon tapulia ja hautausmaata. Uusi kirkko korjattiin 1937 arkkitehti Kauno S. Kallion suunnitelmin ja 2000-luvun alussa.
kunta: k592
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin alla
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
language: fin
spatial: i37
spatial: Kruununhaka
temporal: i1105
kirjoittaja: i9871
lisatietoa: Maria Turtschaninoffin urbaani fantasia tenhoaa lukijansa niin, että kirjaa on vaikea laskea käsistään. Hätkähdyttävän taitavaa kerrontaa! Jo pienestä saakka helsinkiläistyttö Alva on kontrolloinut ympäristöään. Hän muistaa valokuvantarkasti aivan kaikki tapaamansa ihmiset. Hän on myös rekisteröinyt mieleensä kaikki mahdolliset pakoreitit kotikortteleissan, hän on mestari piiloutumaan ja tarkkailemaan muita. Mutta Alva ei tajua, miksi hän on erilainen kuin muut. Alva ei nimittäin muista eikä tiedä mitään kolmesta ensimmäisestä vuodestaan. Siksi hänen epäilyksensä eivät herää, kun nahkatakkinen ja karismaattinen nuori mies, Nide, etsii hänet käsiinsä. Hätkähdyttävän komea Nide haluaa näyttää Alvalle, mihin tyttö oikein kuuluu: kaupunkiin joka sijaitsee Helsingin alla. Siellä, outojen olentojen kansoittamassa maailmassa Alvan muistot alkavat vähitellen palata, mutta niistä ei ole enää hyötyä. Nide ei nimittäin olekaan mikään tavallinen mies, ensinnäkin hänellä on häntä Parkouria harrastava Joel on Alvan rinnakkaisluokalla, hän on aina ollut salaa rakastunut tyttöön. Kun Joel näkee Alvan katoavan maan alle, hänen on pakko seurata perässä. Yhdessä he joutuvat järisyttäviin seikkailuihin, joissa heidän pitää taistella pahuutta ja aikaa vastaan. Kirjassa joudutaan perimmäisten kysymysten äärelle -- olemmeko vastuussa esi-isiemme teoista? Nykypäivän sykkivä Suomi kohtaa kansanperinteen tarinassa, jossa rakkaus ja luottamus punnitaan. Sydän pamppaillen lukija seuraa rohkeita yläasteikäisiä nuoria, jotka joutuvat vaarallisesta tilanteesta toiseen. Samalla lukija saa seurata nuorten minuuden kehitystä äärimmäisissä olosuhteissa, samoin kuin ystävyyden kehittymistä rakkaudeksi. Myös Helsinki herää hienosti eloon huikeassa tarinassa. www.tammi.fi

Kahvila Piper
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T09:49:47.035+00:00
modified: 2012-12-27T14:24:02.475+00:00
subject: p34590
asset ID: B56
kuvailu: Ruotsalaisella kaudella nykyisen kahvilarakennuksen paikalla sijaitsi pieni harmaakivisokkelille perustettu puinen huvimaja, jonka tarkka rakennusajankohta ei ole tiedossa, oletettavasti se rakennettiin 1700-luvun viimeisillä vuosikymmenillä. Tämä pieni antiikin pienoistemppeliä jäljittelevä rakennus oli tärkeä osa Piperin puiston kokonaissuunnitelmaa ja se sijaitsi puiston näkyvimmällä paikalla, pääkäytävän päässä pääty kohden tulijaa. Vanha huvimaja purettiin lukuunottamatta osaa kellarikerroksesta vuonna 1874, ja paikalle rakennettiin uusi huvimaja, jonka runko-osan laajuus oli sama kuin puretun rakennuksenkin, mutta sen itäpuolelle rakennettiin suuri kuisti ja länsiosaankin tehtiin pieni laajennus. Rakennuksen kellarikerrokseen rakennettiin kolme pientä huonetta, joista yksi oli keittiö. Vuonna 1891 rakennuksessa tehtiin perusteellinen korjaus, kun se muutettiin väliaikaiseksi kesäasunnoksi kahta perheetöntä tai yhtä perheellistä upseeria varten. Rakennuksen lattiat uusittiin ja kellarikerrokseen tehtiin kiskojen varaan rakennetut tiiliholvit eli ns. kappaholvit. Vuosiselostuksissa vuosilta 1895-1900 mainitaan rakennuksen yläkerrassa sijainneen puolalaisen, siis roomalaiskatolisen kappelin ja rakennuksen alakerrassa asuneen yhden insinöörihallinnon työntekijän. Rakennus säilyi ilmeisesti samassa käytössä venäläisen kauden loppuun. Heti suomalaisen kauden alussa, v.1919 Kustaanmiekka ja Susisaari julistettiin Muinaistieteellisen toimikunnan valvomaksi muinaismuistoalueeksi. Paria vuotta myöhemmin perustettiin Ehrensvärd-seura vaalimaan saaren muinaismuistoja ja edistämään linnoituksen historian tuntemusta. Jo perustamisvuonnaan v.1921 seura teki aloitteen kahvilatoiminnan aloittamisesta Suomenlinnassa. Kirkollis- ja opetusministeriön päätöksellä seuralle myönnettiin "yksinoikeus kahvila- ja ravintolaliikkeen harjoittamiseen historialliselle museolle kuuluvalla alueella kahdenkymmen vuoden aikana", ja samalla se oikeutettiin rakentamaan "ravintolahuoneusto" Piperi…
historia: Ruotsalaisella kaudella nykyisen kahvilarakennuksen paikalla sijaitsi pieni harmaakivisokkelille perustettu puinen huvimaja, jonka tarkka rakennusajankohta ei ole tiedossa, oletettavasti se rakennettiin 1700-luvun viimeisillä vuosikymmenillä. Tämä pieni antiikin pienoistemppeliä jäljittelevä rakennus oli tärkeä osa Piperin puiston kokonaissuunnitelmaa ja se sijaitsi puiston näkyvimmällä paikalla, pääkäytävän päässä pääty kohden tulijaa. Vanha huvimaja purettiin lukuunottamatta osaa kellarikerroksesta vuonna 1874, ja paikalle rakennettiin uusi huvimaja, jonka runko-osan laajuus oli sama kuin puretun rakennuksenkin, mutta sen itäpuolelle rakennettiin suuri kuisti ja länsiosaankin tehtiin pieni laajennus. Rakennuksen kellarikerrokseen rakennettiin kolme pientä huonetta, joista yksi oli keittiö. Vuonna 1891 rakennuksessa tehtiin perusteellinen korjaus, kun se muutettiin väliaikaiseksi kesäasunnoksi kahta perheetöntä tai yhtä perheellistä upseeria varten. Rakennuksen lattiat uusittiin ja kellarikerrokseen tehtiin kiskojen varaan rakennetut tiiliholvit eli ns. kappaholvit. Vuosiselostuksissa vuosilta 1895-1900 mainitaan rakennuksen yläkerrassa sijainneen puolalaisen, siis roomalaiskatolisen kappelin ja rakennuksen alakerrassa asuneen yhden insinöörihallinnon työntekijän. Rakennus säilyi ilmeisesti samassa käytössä venäläisen kauden loppuun. Heti suomalaisen kauden alussa, v.1919 Kustaanmiekka ja Susisaari julistettiin Muinaistieteellisen toimikunnan valvomaksi muinaismuistoalueeksi. Paria vuotta myöhemmin perustettiin Ehrensvärd-seura vaalimaan saaren muinaismuistoja ja edistämään linnoituksen historian tuntemusta. Jo perustamisvuonnaan v.1921 seura teki aloitteen kahvilatoiminnan aloittamisesta Suomenlinnassa. Kirkollis- ja opetusministeriön päätöksellä seuralle myönnettiin "yksinoikeus kahvila- ja ravintolaliikkeen harjoittamiseen historialliselle museolle kuuluvalla alueella kahdenkymmen vuoden aikana", ja samalla se oikeutettiin rakentamaan "ravintolahuoneusto" Piperi…
paikan tyyppi: kahvila
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.142133971487816
long: 24.98481042385106

Stubbenin majakkayhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Stubbenin majakkayhdyskunta tunnusmajakoineen, luotsaukseen liittyvine rakennuksineen ja rakenteineen sekä avomeripyyntiin liittyvine muinaisjäännöksineen ilmentää paitsi merenkulun turvaamisen kehitystä eri vuosisatoina myös Pohjanmaan saaristolle tyypillistä varhaista pyyntielinkeinoa. Stubben koostuu kahdesta kapean salmen erottamasta saaresta, Lillskäristä ja Storskäristä. Storskär on noin 900 metrin pituinen louhikkoinen harjanne, jonka matalilla rannoilla kasvaa lehtimetsää ja keskiosissa tiheää pensaikkoa. Storskärin korkeimmalla kohdalla on 16,8 metriä korkea puurakenteinen tunnusmajakka. Majakkatornissa, jossa on klassillisen arkkitehtuurin piirteitä, on kahdeksankulmainen, hieman ylöspäin kapeneva runko ja matala vesikatto ja sen huipulla koristeellinen puuristi. Saaren pohjoisosassa on huvilaksi muutettu pieni luotsivartiotupa vuodelta 1849, sekä raunioita 1900-luvun alussa rakennetusta luotsiasemasta. Storskärillä on runsaasti 1500-luvulta lähtien harjoitettuun avomeripyyntiin liittyviä kivirakennelmia. Lisäksi kohteessa on kalastajien ja luotsien raivaamia polkuja sekä erilaisia kiviladelmia. Luotsiasema-majakkarakennus vuodelta 1954 on Lillskärillä. Sementtitiilistä muuratussa, tornimaisessa rakennuksessa on neljä kerrosta, joista ylimmässä on päivystyshuone. Rakennuksen huipulla on majakanlyhtynä toimiva kahdeksankulmainen loistokoju. Lillskärin länsirannalla on myös suuri kokoinen kivikummeli sekä jatulintarhoja. Luotsitoiminnan loppumisen jälkeen majakkarakennuksessa on toiminut kesähotelli.
alue: 63.528570526,22.158896748 63.527905226,22.162843026 63.524115298,22.169357250 63.518009732,22.177571497 63.515687484,22.174970064 63.515939711,22.162167392 63.523911348,22.150195067 63.526943257,22.153864393 63.528570526,22.158896748
historia: Stubben on vanha kalastajien tukikohta, jossa oli rakennuksia jo 1500-luvulla. 1700-luvun lopulla saarelle oli tarkoitus rakentaa majakka, joka opastaisi laivat Kimon ruukin lastauspaikalle johtavalle väylälle. Vuonna 1793 päivätyt piirustukset teki Jacob Rijf. Majakka jäi kuitenkin rakentamatta. Kun valtio lunasti Pohjanlahden merimerkit 1848, oli Stubbenilla vain riu`uista tehty kaasamerkki. Saarelle rakennettiin 1857 tunnusmajakka, jonka oli suunnittellut arkkitehti E.B. Lohrmann. Ensimmäinen tunnettu luotsivartiotupa rakennettiin Stubbenille 1849. Se korvattiin 1930-luvulla uudella rakennuksella, joka kuitenkin tuhoutui myöhemmin. Yhdistetty luotsi- ja majakkarakennus valmistui 1954. Majakka automatisoitiin 1960-luvulla, jolloin myös luotsitoiminta lopetettiin.
kunta: k893
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Mesikämmen muurahaispesällä, Jussi Mäntysen veistos pystytettiin 1931 Kallioon entiseen Agricolan puistoon. Puistoa kutsutaan nykyisin veistoksen mukaan Karhupuistoksi.
references: i4387
spatial: Karhupuisto

Sissosentie
type: Katu
is part of: i97
lat: 60.2155407063211
long: 25.0490349138118

aikaisin mahdollinen loppuaika
type: DatatypeProperty
domain: Time
label: earliest possible end time @en
range: dateTime
sub property of: timeRelatedProperty

Vesalan yläaste
type: Rakennus
is part of: i100
lat: 60.2420197992937
long: 25.0791065958613

metadescription 8533
modified: 2010-01-28T11:48:22+0300

Torikauppaa Kauppatorilla
type: Fakta
content: Kuka aloitti tai keksi Kauppatorilla myynnin ja minä vuonna? Helenankadulla oli äidilläni varasto, missä säilytti hedelmiä. Hän toimi torikauppiaana. Äitini kertoi, että varasto oli toiminut vankilana. Milloin ja minä vuonna? Keitä tai minkälaisia vankia siellä pidettiin? Helsingin torikaupan historia ulottuu 1700-luvulle. Torikaupan keskuksena oli ensin nykyisen Senaatintorin itäosa. 1800-luvun alussa Tori tai Suurtori oli muuttumassa Senaatintoriksi eli uuden pääkaupungin keskustaksi (1812), eikä kaupankäynti enää soveltunut sen arvovallalle. Torikauppa pyrittiin siirtämän Kasarmitorille mutta osa kaupunkilaisista piti sijaintia liian syrjäisenä. Kauppatoria alettiin 1800-luvun alussa tasoittaa ja laajentaa ja torikauppa sai sieltä oman tilansa. Ainakin jo vuonna 1818 nykyisen Kauppatorin länsipäässä, jota silloin vielä kutsuttiin Esplanadiksi, harjoitettiin maalaistavaroiden kauppaa. Vuoden 1828 tienoilla Kauppatorin torikauppa lienee jo vakiintunut. Emme löytäneet mainintaa vankilasta tai poliisiputkasta Helenankadun osalta, mutta esimerkiksi Ratsastava poliisiyksikkö sijaitsi Sofiankatu 3:ssa 1930-luvulla. Lisäksi Sofiankatu 4:ssä toimivat tuolloin mm. keskuspoliisiosasto sekä I tutkintaosasto. Leijona-korttelissa sijaitsi myös Poliisilaitoksen tiloja 1890-luvulta lähtien ns. Burtzin (Aleksanterinkatu 22) ja Helleniuksen (Aleksanterinkatu 24) taloissa. Kaija Ollilan teoksessa mainitaan, että perustamisestaan lähtien vuodesta 1826 ”poliisi on majaillut näillä tienoilla”. Lähteet: Alho, Asmo, Helsinki ennen meitä, Otava, 1962 Lehkonen, Viljo, Vuosisata ratsastavan poliisin toimintaa Helsingissä, Helsingin Poliisiratsastajat, 1983 Ollila, Kaija, Puhvelista Punatulkkuun, Helsingin Sanomat, 1975 Suomen vankeinhoidon historiaa. Osa 1, 1981 Toppari, Kirsti, Vanha Kauppahalli, Helsingin Sanomat, 1979 http://www.senaatintori.fi/ Ylen Elävän arkiston sivuilla voi katsella miltä Helsinki ja Kauppatori näyttivät sata vuotta sitten: http://www.yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&a…
language: fin
spatial: i8238
spatial: i7776
spatial: Senaatintori
spatial: i7192
spatial: i6509
temporal: 1700-luku
temporal: i105
temporal: i109
temporal: i106
temporal: i107
temporal: i108

Pohjois-Karjalan hovit (Lamminniemi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjois-Karjalan hovit ovat historiallisesti merkittäviä kruunun virkamiesten hallinto- ja asuinpaikkoja sekä paikallisen kulttuurimaiseman rakentajia. Pohjois-Karjalassa ei ole ollut varsinaista kartanolaitosta, mutta virkamiessäätyläisten rakentamia hoveja voi verrata arkkitehtuuriltaan rintamaiden kartanorakennuksiin. Liperin Lamminniemen nykyinen punamullattu päärakennus on majuri Burghausenin 1813 rakennuttama. Puiston ympäröimä kartano on vanhassa viljelysmaisemassa Riihilammen ja Reilammen välisellä kannaksella. Liperissä Kirkkosalmen rannalla sijaitsevan Simananniemen mansardikattoisen ja punamullatun hovin on rakennuttanut 1813 tuomari Edward Hällström. Simananniemessä on ollut jo varhain oma meijeri sekä Suomen ensimmäinen karjakko- ja meijerikoulu. Tohmajärven etelärannalla, vastapäätä kirkkoa avarassa ja kumpuilevassa maanviljelysmaisemassa oleva Jouhkolan hovi on ollut Pohjois-Karjalan merkittävin säätyläistila. Hovin nykyinen jugendtyylinen päärakennus on vuodelta 1908. Kiteen Suorlahden hovi sijaitsee Oriveden tuntumassa. Sen pihapiiri muodostuu päärakennuksesta ja joukosta erilaisista maatalouteen liittyneistä rakennuksista. Suorlahteen liittyy Orpolan tila osana Puhoksen aluetta. Kesälahden Mäntyniemen hovin 1760-luvulta peräisin oleva asuinrakennus on ollut alunperin hovin sivurakennus. Hovi oli tuolloin kontrahtirovasti Molanderin omistuksessa. Voiniemen hovi Rääkkylän Varpasalossa sijaitsee Oriveteen pistävän niemen kupeessa. Puinen päärakennus on vuodelta 1864. Pihapiiriin kuuluu Pohjois-Karjalan tiloille harvinainen vierasrakennus. Empiretyylinen talo on rakennettu 1830-luvulta. Pihapiiriä rajaa suuri luonnonkivinen navetta 1850-luvulta, edustavin esimerkki Rääkkylän lukuisista luonnonkivinavetoista. Tilalla on lisäksi vanha luhtiaitta ja 1859 rakennettu tuulimylly, paja sekä vilja-aitta. Hovin yksityinen hautausmaa sijaitsee maantien eteläpuolella. Hovin ympäristö on istutettu puistomaisesti ja pihapiiriin johtaa lehmuskuja. Lieksan Sarkkilan …
alue: 62.500478049,29.438696046 62.503258181,29.430788384 62.504296522,29.430359577 62.504894637,29.432137544 62.511371130,29.425996897 62.512472851,29.423834942 62.512915756,29.423520514 62.517791695,29.425785870 62.516592603,29.433804822 62.517188897,29.435046955 62.514905521,29.451269733 62.517389979,29.456598512 62.514959616,29.465206087 62.511205195,29.460336750 62.503975661,29.455051934 62.503361684,29.452966795 62.501329989,29.449816103 62.501576236,29.440640564 62.500478049,29.438696046
historia: Ruotsi-Suomeen Stolbovan rauhassa 1617 liitetyn Käkisalmen läänin hallinnolliset olot muuttuivat 1651, kun kruunu jakoi syrjäisen maakunnan pitäjiä läänityksinä ansioituneille henkilöille. Hovit olivat läänitys- ja rälssialueiden hallinnon virkamiesten, tuomareiden ja voutien asuin- ja hallintopaikoikseen rakentamia ja rintamaiden kartanoihin verrattavia. Ne säilyivät hallinnollisina keskuksina, vaikka kruunun läänityksiä peruutettiin 1680-luvun isossa reduktiossa. Liperistä muodostui virkamiesten asuinpaikka keskeisen sijaintinsa vuoksi, ja Lamminniemen hovi oli Flemingien vapaaherrakunnan ja Suur-Liperin hallinnollinen keskus 1700-luvun puoliväliin saakka. Liperin Simananniemi oli Ylä-Karjalan kihlakunnan tuomarin asuinpaikka. Lieksan Hovila oli veronkantokirjuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan hovi. Tohmajärven Jouhkola on ollut yksi Karjalan tuomarin ja kruununvoudin Gabriel Walleniuksen monista maatiloista. Tilalla asui pitäjän säätyläisiä jo 1600-luvulla, ja Walleniuksen omistukseen tila tuli 1764. Kiteen Suorlahti oli 1600-luvulla Flemingien voutien virkatalo ja 1720-luvulla Simo Affleckin (Simo Hurtan) omistuksessa. Orpola oli puolestaan Puhoksen tehtailijan Nils Ludvig Arppen syntymäkoti. Varpasalon Voiniemi oli 1800-luvun alussa mallitila; hovin pellot oli salaojitettu jo 1802.
kunta: k426
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Redutti Tiutinen)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.466762815,26.987315768 60.467039967,26.987652320 60.467080328,26.988151970 60.466762946,26.988713230 60.466440518,26.988040040 60.466455652,26.987642353 60.466762815,26.987315768
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ijäs, Matti
type: Ohjaaja

Kumpulan kartano
type: Rakennus
alternative: Gumtäktin kartano
is part of: i51
lat: 60.2027549182403
long: 24.9572109227991

metadescription 6838
modified: 2010-09-17T11:24:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1512323~S9*fin

metadescription 8793
modified: 2010-03-08T15:45:46+0300

Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo (Kulttuuritalo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo ovat saleineen, näyttämöineen ja lämpiöineen kokoontumis- ja kulttuurirakennuksia, jotka kuuluvat kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Pääkaupungin keskustaan 1970-luvulla valmistunut Finlandia-talo on kansallinen juhlatalo ja kansallinen symbolirakennus muiden ympäristön vastaavien rakennusten kuten Eduskuntatalon, Kansallismuseon ja Helsingin rautatieaseman tavoin. Finlandia-talo on myös vakiintunut kansainvälisten kongressien pitopaikka. Arkkitehti Alvar Aalto on alkuaan suunnitellut Finlandia-talon osaksi Töölönlahden kulttuurirakennusten rivistöä, mutta Aallon Helsingin keskustasuunnitelmasta vain Finlandia-talo on toteutunut. Carraran valkoisella marmorilla ja osittain mustalla graniitilla verhottu rakennus sijaitsee kaupunkirakenteesta irrallaan puistossa, jonne konserttitalosta ja kongressisiivestä koostuvaa rakennusta lähestytään juhlavasti. Konserttisali erottuu muita tiloja korkeampana. Päähuonetilat, 1750-paikkainen konserttisali ja 350-paikkainen kamarimusiikkisali, sijaitsevat salikerroksessa ja hallintotilat parvekekerroksessa. Valkoisten marmoripintojen juhlistamat, Töölönlahdelle avautuvat aulatilat ovat muunneltavissa erilaisiksi tilayhdistelmiksi tilaisuuksien mukaan ja kongressisiiven kaksi salia voi yhdistää yhdeksi tilaksi. Finlandia-taloa ympäröi Hakasalmen puisto. Hakasalmen 1843 rakennetussa huvilassa on toiminut Helsingin kaupunginmuseo 1911 alkaen. Helsingin kaupunginteatteri on modernin teatterisuunnittelun edustava esimerkki. Teatterin julkiset yleisötilat avautuvat ympäröivään puistoon ja Eläintarhanlahden vesimaisemaan suurten lasiseinien kautta. Vaaleilla muotoklinkkereillä verhotuista julkisivuista näyttämö erottuu tornimaisena muuten horisontaalisesta, maisemaan sopeutetusta rakennusmassasta. Kulttuuritalo on Suomen ensimmäinen kongressi- ja konserttikäyttöön suunniteltu rakennus Alppiharjun kaupunginosassa. Rakennu…
alue: 60.188292936,24.943325313 60.188911491,24.944273772 60.188525216,24.945209833 60.188242236,24.944873536 60.187900102,24.944347742 60.188292936,24.943325313
historia: Kulttuuritalo rakennettiin Suomen kommunistisen puolueen (SKP) juhla- ja kokoontumistiloiksi sekä puoluetoimistoksi. 1958 valmistunut talo toteutettiin suurelta osin talkoovoimin. Alkuaikoina talossa toimi erilaisia kerhoja, elokuvateatteri sekä urheiluseura. Akustiikaltaankin onnistunut pääsali oli alusta alkaen tärkeä konserttitila ja Radion sinfoniaorkesteri oli pitkään Kulttuuritalon vuokralaisena vuodesta 1963. Kulttuuritoiminnasta vastasi Kulttuurityö ry 1990-luvun alun SKP:n konkurssiin ja rakennuksen omistajanvaihdokseen asti. Sen jälkeen rakennuksesta vuokrattiin korkeakoulu- ja virastokäyttöön. Helsingin Kaupunginteatterin suunnittelukilpailun 1961 voittivat arkkitehdit Timo Penttilä ja Kari Virta. Rakennuttajana oli Helsingin kaupunki ja rakennus luovutettiin Helsingin teatterisäätiön hallintaan 1967. Lisärakennus valmistui 1989 suunnittelijanaan Arkkitehdit Oy Timo Penttilä - Kari Lind - Sakari Tilanterä. Finlandia-talon suunnittelu aloitettiin 1962 ja toteutettiin 1967-1971. Laajennusosa eli kongressisiipi valmistui 1975, jolloin Suomi järjesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen. Julkisivujen korjaus aloitettiin 1990 ja valmistui 1999. Ainoastaan Finlandia-talo toteutui Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelmassa 1961 suurta, viuhkamaista keskustoria ympäröineestä kulttuurirakennusten rivistä. Hakasalmen puistossa, Finlandia-talon vieressä paljastettiin presidentti Kekkoselle omistettu muistomerkki 2000. Muistomerkistä 1997 järjestetyn suunnittelukilpailun voitti kuvanveistäjä Pekka Jylhä ehdotuksellaan Lähde.
kunta: k091
paikan tyyppi: teatteri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kymijoen rajalinnakkeet (Liikkala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymijoen rajalinnakkeet ovat merkittäviä 1700-luvun puolustushistoriaan kuuluvia Ruotsin ja Venäjän välisen rajan muistomerkkejä. Kymijoen molemmilla rannoilla sijaitsevat linnakkeet on rakennettu turvaamaan valtakuntien välistä rajaa Turun rauhan 1743 jälkeen, jolloin raja on kulkenut pitkin Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa. Ahvenkoskella, Kymijoen itäpuolella Pyhtäällä, on venäläisten rakentamia rajalinnakkeita ja vallituksia vanhan maantien ja rajanylityspaikan turvana. Joen länsirannalla Ruotsinpyhtään puolella on ruotsalaisten rakentamia linnoitteita. Ruotsulan redutti on venäläisten 1743 jälkeen Kymijoen rantaan rakentama. Ruotsulan maavallitus on turvannut strategisesti tärkeää ylityspaikkaa, jossa maantie haarautuu kohti etelää Anjalaan ja länteen kohti Iittiä. Ruotsulan vastarannalla on ollut ruotsalaisten rakentama Keltin redutti, joka on myöhemmin tuhoutunut. Villikkalan keskeneräiseksi jäänyt linnake on Kustaan sodan jälkeen ruotsalaisten rakentama 1793-1794. Sen ulkovarustukset on rakennettu Elimäki-Anjala -maantien turvaksi sen molemmin puolin. Sippolanjoen varrella on puolestaan venäläisten 1791 rakentama Liikkalan varustus, joka on rakennettu suojaamaan Haminasta Anjalaan johtavaa maantietä. Varustus koostuu kahdesta maarakenteisesta linnakkeesta ja niitä yhdistävästä katvetiestä. Eteläisessä linnakkeessa on neljä puolibastionia pohjoisen linnakkeen ollessa epäsäännöllinen.
alue: 60.705155350,27.002867444 60.707629545,27.009003859 60.705684487,27.011229194 60.703529326,27.005382912 60.705155350,27.002867444
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa pitkin. Ruotsi rakensi Kymijoen rajalinnakkeiden lisäksi Sveaborgin merilinnoituksen (Suomenlinna) sekä Loviisan-Svartholman kaksoislinnoituksen. Venäjän keisarinna Katariina Suuri perusti puolestaan Taavetin ympyrälinnoitetun, ruutukaavoitetun ihannekaupungin 1773 nykyisen Luumäen kuntakeskuksen paikalle. Ruotsin kuningas Kustaa III käynnisti 1788 sodan, jolla pyrki saamaan takaisin Venäjälle menettämiään alueita, mutta ns. Kustaan sota päättyi ilman alueluovutuksia Värälän rauhaan 1790. Sodan seurauksena Venäjän keisarinna Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla. Kokonaan uusina, uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan, Savitaipaleen seudulle Järvitaipale ja Kärnäkoski sekä Anjalankoskelle Liikkala. Lappeenrantaan, Savonlinnaan ja Kärnäkoskelle perustettiin Saimaan laivaston tukikohdat, joiden yhteydenpitoa varten rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat eli ns. Suvorovin kanavat.
kunta: k286
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kruunulinna Ehrensvärdin puolustusrintamaosa
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p91415
event: p5092
event: p143684
event: p74321
event: p5099
event: p5047
event: p5030
event: p90156
event: p5064
event: p5072
event: p5062
event: p79684
event: p5090
event: p90417
event: p68097
event: p5054
event: p48304
event: p5098
event: p5088
event: p5081
event: p5097
event: p5089
event: p55519
event: p5095
event: p121189
event: p5059
event: p44237
event: p61874
event: p77526
event: p5040
event: p117291
event: p5087
event: p5084
event: p5093
event: p5057
event: p5022
event: p5076
event: p30263
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: p116
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Kruunulinna Ehrensvärdin puolustusrintamaosa
lat: from POI
lon: from POI

description: Helsinki ja kaupunkikuvan muutokset ovat teoksessa esillä monissa auto- ja pyöräilymatkojen kuvauksissa.
references: i2126
spatial: Helsinki yleisesti

Jakomäkeen
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i71
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i537
saveltaja: i8980

description: Runo (Aleksis Kivi) osastossa Patsaita
references: Minä paljasjalkainen
spatial: i7052

Huviloita Laajasalossa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i8535
spatial: i6601
spatial: i8538
spatial: i7137
spatial: Laajasalo
spatial: i6607
spatial: i8539
spatial: Villa Furuhjelm
spatial: Villa Majniemi
spatial: i8536
spatial: Jollas
spatial: i8534
spatial: i8537
spatial: Villa Decker
temporal: 1990-luku
temporal: i110
temporal: i108
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i109
temporal: i116
temporal: i106

metadescription 2139
modified: 2010-02-08T16:40:54+0300

metadescription 9244
modified: 2010-06-08T15:22:48+0300

Raatimiehenkatu
type: Katu
is part of: i35
lat: 60.158351288038
long: 24.9529629818689

Marjaniemen siirtolapuutarha
type: Puisto
alternative: Marjis
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2046512478368
long: 25.069008552428

metadescription 7549
modified: 2010-02-02T15:35:18+0300

description: Romaanin päähenkilö
references: i7791
relation: i7790

Kivimäki, Sari
type: Kirjailija

Storsandsundin kyläasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Storsandsund on Pedersöreen johtavan kirkkotien varteen tiiviisti rakentunut raittikylä, jonka osittain 1700-luvulta peräisin oleva rakennuskanta on ruotsinkieliselle rannikkoseudulle tyypillistä ja hyvin säilynyttä. Storsandsundin lahdelle kumpuilevaan maastoon kahdelle mäelle sijoittunut asutus muodostaa hyvin säilyneen, perinteisen pohjalaisen kulttuurimaiseman. Kylän halki kulkee vanha Pedersöreen johtava 1500-luvulla rakennettu kirkkotie. Stenfältin ja Sandfältin kolmen talon (Storsandsundsvägen 115-121) asuinrakennukset seisovat rivissä vierekkäin, ja talousrakennukset on sijoitettu vanhan maantien vastapuolelle. Rakennuskanta on hyvin säilynyttä. Vanha tielinja on osittain nykyisen tien pohjana, ja osittain vanha tie on säilynyt maastossa nähtävillä olevana polkuna. Nk. Carlanderin talo on rakennettu 1740-luvulla. Tila mainitaan jo 1500-luvulla. Yksikerroksisen päärakennuksen on rakennuttanut raatimies Johan Josef Carlander, ja sitä on jatkettu 1700-luvun loppupuolella. Vastapäätä seisoo Aspegrenin talo, joka on rakennettu luultavasti 1770-luvulla. Rakennukset ovat kuuluneet samaan tilaan. Rakennukset muodostavat edelleen pohjalaiselle rakennusperinteelle ominaisen kokonaisuuden. Paikalla on nykyisin myös uusi asuinrakennus.
alue: 63.650153843,22.748108744 63.650397198,22.747354874 63.650558042,22.747043872 63.650780927,22.747034296 63.650978398,22.747243873 63.651003850,22.747742114 63.650967056,22.749732355 63.650921178,22.752489203 63.650683951,22.755250656 63.650270418,22.757799254 63.649602433,22.758568651 63.648969058,22.758352648 63.648723657,22.757958882 63.647783045,22.753102574 63.649016787,22.750981130 63.649599462,22.750200330 63.649849093,22.750019476 63.649999382,22.749710078 63.650153843,22.748108744
historia: Pohjanmaan rannikolla Purmonjoen suussa oli tiheä suurten kylien tiivistymä 1560-luvulla. Pedersören seurakunta perustettiin 1200-luvun puolivälin paikkeilla.
kunta: k599
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinkiin
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i439
saveltaja: i9177

Kuusitie 9
type: Osoite
is part of: Kuusitie
is part of: i16
lat: 60.1949140941376
long: 24.8985446186543

metadescription 9838
modified: 2012-06-01T09:56:03+0300

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Auvojärvi)
type: AreaOfInterest
alue: 67.074225675,26.154995556 67.072573566,26.160736176 67.071007383,26.158434219 67.072719199,26.152501069 67.074225675,26.154995556
kunta: k758
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mit meiner Braut im Parlamentspark
type: Viihdemusiikki
language: eng
spatial: i9239
temporal: i114
esittaja-musiikki: Numminen, M.A.
saveltaja: i9238

metadescription 2
modified: 2009-04-29T08:22:20+0300

metadescription 7451
modified: 2010-02-02T15:35:00+0300

description: Davin isä työskentelee pankissa, joka sijaitsee Aleksanterinkadun loppupäässä. Pikku-Davista pankin vahtimestari on pelottava.
references: Lapsuus
spatial: i6665

Mäkelä, Timo
type: Kuvittaja
alternative: Timppa

description: Liisan ja Rikun tytär syntyy Kätilöopistolla.
references: Lovistoori
spatial: i8236

metadescription 9740
modified: 2011-08-01T14:41:09+0300

Turun rautatieympäristöt
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turun rautatieasema on maailmansotien välisen ajan merkittävimpiä asemarakennushankkeita Suomessa. Turun monipuoliseen ja ajallisesti kerroksiseen rautatieympäristöön kuuluvat funktionalistinen rautatieasemarakennus 1930-luvulta, rautatieläisten asuinrakennuksia kahdelta vuosisadalta, rautateiden konepajan alue sekä kaupungin 1894 rakentama asemapuisto. Asemarakennus oli viimeinen suuri asemahanke ennen toista maailmansotaa. Ratapihalla säilynyt rautatien konepaja on vanhimmilta osiltaan 1870-luvulta ja siten tyyppinsä vanhimpia maassamme. Turun rautatieasema sijaitsee Turun palon jälkeisen ruutukaava-alueen länsilaidalla. Asemarakennuksen julkisivut on päällystetty keltaisilla savitiilillä. Kaupungin puoleista julkisivua hallitsee kookas ikkuna, joka antaa valoa kahden kerroksen korkuiseen päähalliin ja ravintolaan. Korkeaa keskiosaa reunustavat matalammat siivet. Pieni asemapuisto jatkaa rautatieaseman pääakselia Ratapihankadun yli. Asemapuiston suunnittelija on Turun kaupunginpuutarhuri O.R. Gauffin, mutta sitä on myöhemmin muuteltu mm. entisen rautatiepuutarhurin, silloisen kaupunginpuutarhuri A. Hellemaan suunnitelmien mukaan. Asemarakennuksen länsipuolella Ratapihankadun varrella on eri-ikäisiä rautatieläisten asuinrakennuksia puistomaisessa ympäristössä. Lähinnä asemaa on asemapäällikön talo vuodelta 1922. Vanhin säilynyt asuinrakennus on 1870-luvulta ja Köydenpunojankadun varressa on lisäksi kaksi 1940- ja 1950-luvuilla rakennettua asuinkerrostaloa. Ratapihan pohjoispuolella levittäytyy laaja varikko- ja konepaja-alue. 1870-luvulta periytyvät konepajan päärakennuksen ydinosa, joka on lajissaan vanhin Suomessa säilynyt, veturitallin vanhin osa ja entinen paja. Useita asema-alueen rakennuksia on purettu. Ratapiha-alueen osayleiskaavan laadinta on alkanut 2005. Toteutuessaan suunnitelma tarkoittaa laajaa uudisrakentamista ratapiha-alueen itäosassa. Rata jatkuu Turun satamaan ja Linnankadun ja radan risteyskohdassa on radan valmistuttua rakennettu kaksoisvahtitu…
alue: 60.454833421,22.253543828 60.453846032,22.254787430 60.453815665,22.254725349 60.453286835,22.255439951 60.452607728,22.253522914 60.453229966,22.252661446 60.451881909,22.248588537 60.452400727,22.247856251 60.453015231,22.249621495 60.454757616,22.248067938 60.456306028,22.252505921 60.456597116,22.252102317 60.457500609,22.254909287 60.456910400,22.255877438 60.457679072,22.258676151 60.456905181,22.259805171 60.454833421,22.253543828
historia: Turkuun suunniteltiin rautatietä 1860-luvulta lähtien, mutta ensimmäinen rautatieyhteys Turkuun valmistui Tampereelta vasta 1876. Rata yhdisti Turun kaupungin ja sataman Hämeen markkina-alueeseen ja metsiin. Kaupungin asemalta ohjattiin raideliikennettä Turun satamaan Aurajoen suulle. Rantarata Turusta pääkaupungin suuntaan valmistui Karjaalle saakka 1899 ja Helsinkiin 1903. Viimeisin rataverkon laajennus tapahtui 1925, kun pitkään suunniteltu ja eri linjausvaihtoehtoja läpikäynyt rannikkorata Uuteenkaupunkiin ja sen haararata Naantaliin valmistuivat. Rautateiden konepaja perustettiin Turkuun 1876. Se sai uudet tilat 1920-luvulla, jolloin laajennettiin myös tavara-asemaa ja koko ratapihaa länteen. Turun ensimmäinen asemarakennus valmistui Tampereen radan avaamisen yhteydessä. Vuoden 1940 olympialaisia silmällä pitäen ryhdyttiin Turkuun harkitsemaan uutta asemarakennusta, jonka suunnitelmat valmistuivat 1939. Turun asemasta ei järjestetty arkkitehtikilpailua muiden 1930-luvun asemien tapaan, vaan rakennuksen suunnittelivat poikkeuksellisesti rautatiehallituksen sijaan rakennushallituksen arkkitehdit Väinö Vähäkallio ja Martti Välikangas. Turku oli viimeinen suuri asemarakennustyö ennen toista maailmansotaa.
kunta: k853
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

As Oy Susisaari
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T10:08:34.034+00:00
modified: 2012-11-29T09:27:39.337+00:00
subject: p32363
kuvailu: Rakennuksen B 59 paikalla oli vuosisadan alkupuolella rakennettu talli, joka purettiin vuonna 1985 uudisrakennuksen tieltä. Uudisrakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Kaisa ja Jussi Vepsäläinen. Talon rakensi Ahto Sippola itse perheelleen, joka muutti taloon aprillipäivänä 1990. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Tallin rakennusnumero oli vuonna 1927 B I 17, myöhemmin B 59. Lähteet: HKI RVVA Rakennuslupa-asiakirjat. Kuva: Rakennuspiirustus Arkkitehtitoimisto Kaisa Vepsäläinen.
historia: Rakennuksen B 59 paikalla oli vuosisadan alkupuolella rakennettu talli, joka purettiin vuonna 1985 uudisrakennuksen tieltä. Uudisrakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Kaisa ja Jussi Vepsäläinen. Talon rakensi Ahto Sippola itse perheelleen, joka muutti taloon aprillipäivänä 1990. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Tallin rakennusnumero oli vuonna 1927 B I 17, myöhemmin B 59. Lähteet: HKI RVVA Rakennuslupa-asiakirjat. Kuva: Rakennuspiirustus Arkkitehtitoimisto Kaisa Vepsäläinen.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14165057556061
long: 24.986575317382858

description: Pikkupojat ja ukko lavatansseissa kuvattu Studioilla.
references: i8622
spatial: Fennada-Filmi Oy:n Studio

bibliographic citation: "Tähdet putoavat taivaan harteille kuin hilse. Kävelen Ostostiellä ja panen taskuuni/ palasen Linnunrataa. Olet lähellä, lähempänä kuin koskaan. --" (runosta Kontula, s. 54)
references: i1151
spatial: i7783

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: Saarinen, Eliel
spatial: i7561

Adolf Fredrikin postitie
type: AreaOfInterest
kuvailu: Adolf Fredrikin postitie on varhainen kruunun toimesta 1760-1770-luvulla rakennettu historiallinen tielinja. Viivasuora tie halki alavan viljelysmaiseman on kolmisenkymmentä kilometriä pitkä ja tienäkymältään vaikuttava. Tienvarsimaisemaan kuuluvat puukujat sekä tienvarsiasutus, joka on syntynyt 1700-luvun lopulta alkaen tienrakennuksen ja soiden kuivaamisen seurauksena. Kuningas Adolf Fredrikin nimeä kantava maantie kulkee Närpiön kirkonkylästä Pirttikylään. Vaasaan johtava tie on suurimmalta osin koivujen reunustama, ja tienvarsimaisemassa on pihateiden risteyksiin pystytettyjä huolellisesti hakattuja kivisiä portinpylväitä. Tien varrella on ruotsinkieliselle Pohjanmaalle tyypillistä vanhaa rakennuskantaa mm. Näsbyn kylässä, Ylimarkun kylätaajamassa sekä postitien varrella että Korsnäsiin erkanevan maantien varrella, Västra Yttermarkissa ja Räfsbäckenissä. Ylimarkun entisessä kirkonkylässä, In-i-byn, on säilynyt vanhaa rakennuskantaa pää- ja talousrakennuksineen.
alue: 62.482802316,21.341885217 62.483612466,21.334099179 62.486836106,21.335402371 62.496840298,21.343084051 62.502649180,21.347886084 62.508572599,21.354115492 62.517239551,21.363687698 62.524083004,21.371659257 62.535976821,21.384535091 62.543166063,21.391799848 62.550780318,21.398518511 62.557914792,21.401247130 62.564726846,21.415649876 62.576936554,21.427935630 62.581285363,21.432685788 62.583229432,21.432777430 62.592801206,21.444228850 62.597522730,21.444943300 62.605880591,21.457675427 62.609931013,21.463088633 62.611607547,21.465158887 62.611821726,21.468286026 62.614311954,21.473437475 62.616722944,21.475828753 62.619828068,21.479038226 62.620837040,21.479829962 62.622513705,21.482293787 62.631782455,21.488473348 62.634728579,21.491094374 62.640378644,21.499356996 62.648239461,21.507245012 62.655202959,21.514126362 62.662420497,21.520211437 62.666454044,21.526110644 62.690946134,21.551580376 62.710606117,21.609043055 62.707181530,21.606241128 62.689888911,21.554497281 62.656506333,21.520130080 62.652568553,21.518669012 62.646538364,21.511417969 62.641690559,21.507087859 62.635465299,21.499485788 62.627024751,21.491024852 62.621700724,21.487605910 62.617802648,21.482975489 62.616293358,21.483223838 62.615372260,21.481991187 62.614632708,21.478504261 62.613601933,21.477161597 62.612459765,21.475284938 62.609738570,21.468478844 62.609183229,21.466231876 62.600946331,21.456900678 62.597468753,21.453797767 62.594869520,21.450465809 62.592543271,21.449465485 62.585643735,21.443155272 62.577491629,21.434114970 62.575371467,21.429864037 62.562845653,21.416733935 62.559023784,21.415021295 62.547430797,21.402580913 62.544509328,21.399309749 62.542950754,21.398333006 62.540022049,21.400318370 62.531005418,21.385701778 62.522842819,21.379275673 62.521555260,21.376039616 62.515740945,21.370473956 62.507608231,21.359238945 62.498968136,21.349600845 62.493585366,21.345814053 62.488107596,21.343021218 62.482802316,21.341885217
historia: Närpiöläiset tekivät 1700-luvun alkupuolella aloitteen tien rakentamisesta Närpiöstä Ylimarkun, Pirttikylän ja Rimalan halki Vaasaan. Närpiönjoen länsirannalla kulki vanhastaan heikkokuntoinen talonpoikien käyttämä ja ylläpitämä tie. Maaherrat ajoivat uuden tien rakentamista, sillä suunniteltua linjaa voitiin kulkea suorempaan kuin satamien läheisyydessä Pohjanlahtea mutkitellen seuraavaa Rantatietä. Talvitie oikaisi jo tuolloin Närpiönjokivartta Ylimarkun ja Pirttikylän kautta Maalahdenjokea Rantatielle. Kruunu ryhtyi viemään asiaa eteenpäin kuningas Adolf Fredrikin kuljettua Suomen matkallaan 1752 Etelä-Suomesta Vaasaan. Tien rakentaminen alkoi 1763 ja se valmistui suurimmaksi osaksi 1770-luvun puolivälin jälkeen. Tie linjattiin kulkemaan erämaassa, ja kyliin kuljettiin risteäviltä teiltä. Tie rakennettiin suolle ja pohjustettiin risukimpuilla. Suon kuivaus mahdollisti viljelyn ja asutuksen leviämisen tien varrelle. Posti alkoi kulkea Pirttikylän kautta ympärivuotisesti 1778.
kunta: k545
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6207
modified: 2010-09-17T11:16:52+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: 'He jatkoivat Caloniuksenkadulle. Markus seisahtui ja kosketti kulunutta ovenripaa. - Wilanderin sähköliike. Tsiigaa vuosilukua, 1933. Täällä mä kävin kesäduunissa, myin lamppuja ja johtoja tölikalaisille. Toisinaan näin fönarista faijan menevän kiekko handussa Väiskille.' (s. 17)
description: Markus ja Pertti käyskentelevät Töölön kaduilla matkalla Eliteen.
references: i9601
spatial: i9600

metadescription 8162
modified: 2009-12-29T13:52:32+0300

Herlin, Pekka
type: Muu henkilö

Helikopterilla saarille
type: Fakta
content: Tahtoisin tietää, saako Helsingin edustan saarille laskeutua helikopterilla? Mistä asiaa voisi tiedustella? Kyseessä on ihan oikea ongelma liittyen polttareihin. Sinun tulee ottaa huomioon seuraavat seikat: Paikka mihin helikopteri laskeutuu eli maanomistajan suostumus ja onko laskeutuminen ylipäätään sallittua (sotilasalue ei tule kyseeseen). Laskeutumispaikan tulee täyttää tietyt mitat, väkijoukon keskelle ei saa laskeutua. Vaadittaviin normeihin voit tutustua Lentoturvallisuushallinnon kautta. Saadaksesi vielä tarkempia tietoja, voit soittaa Lentoturvallisuushallinnon vaihteeseen puh. (09) 82771 ja pyydät sieltä edelleen helikopteriasiantuntijalle. Helsingin poliisilaitokselta kerrottiin, että heiltä ei tarvita laskeutumiselle lupaa, mutta olisi hyvä tarkistaa etukäteen mitä Helsingin kaupungin järjestyssäännöissä sanotaan. Helsingin kaupungin järjestyssäännön on korvannut uusi järjestyslaki, joka astui voimaan 1.10.2003. Tähän lakiin voit tutustua Helsinki-tiedotuksessa: Käyntiosoite: Pohjoisesplanadi 19 Postiosoite: PL 1, 00099 Helsingin kaupunki Puh. 169 2278 ja 169 2279 Kyseinen laki löytyy myös Finlex-tietokannasta.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Käymälä B8
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T12:32:22.34+00:00
modified: 2012-11-29T07:45:18.138+00:00
subject: käymälät
kuvailu: Puisen käymälän tarkka rakennusvuosi ei ole tiedossa, mutta se on rakennettu 1930-luvun alkupuolella. Se oli Valmetin telakan käytössä aina siihen asti, kun telakkaa varten rakennettiin sosiaalitilat rakennus B 1:een ja bastioni Taubeen 1940-luvun lopulla. Käymälä ei ole enää käytössä. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: MV SL Telakka-alueen yleiskartat v. 1939-1958. MV SL Valokuva-arkisto.
historia: Puisen käymälän tarkka rakennusvuosi ei ole tiedossa, mutta se on rakennettu 1930-luvun alkupuolella. Se oli Valmetin telakan käytössä aina siihen asti, kun telakkaa varten rakennettiin sosiaalitilat rakennus B 1:een ja bastioni Taubeen 1940-luvun lopulla. Käymälä ei ole enää käytössä. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: MV SL Telakka-alueen yleiskartat v. 1939-1958. MV SL Valokuva-arkisto.
paikan tyyppi: toilets
lat: 60.14544811354777
long: 24.985577535629318

metadescription 6467
modified: 2010-01-19T15:01:26+0300

metadescription 3963
modified: 2010-09-17T11:16:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1853133~S9*fin

description: Kirja alkaa oikeudenkäynnillä poliisitalolla.
references: Kotikatu. Keväthäät.
spatial: i8108

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: i6902

metadescription 8756
modified: 2010-09-17T11:28:12+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1764881~S9*fin

Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Björkö, Mossala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Jumo, Keistiö, Kolkko ja Åselholm, Åvensorin kylä kalkkikaivoksineen sekä Björkö, Mossala ja Saverkeit ovat säilyttäneet hyvin saaristolaisluonteensa. Tiiviiden kyläasutuksen lisäksi saaristokyliin kuuluvat kylien satamat laitureineen ja venevajoineen. Omille saarilleen sijoittuneissa kylissä asutus, rakennuskanta ja viljelymaisema on pienimuotoista ja sitä rajaavat metsäiset tai avoimet kallioalueet ja meri. Rakennukset ovat säilyneet pääosin vanhoilla kylätonteilla. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyläasutus sijoittuu usein pienten saariryhmien keskellä olevalle suojaiselle saarelle. Saarilla on tavallisesti vain yksi kylä, johon kuuluu satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Myöhemmin saarille on rakennettu myös matkailuelinkeinon ja kesäasutuksen tarvitsemaa rakennuskantaa. Jumossa asutus on keskittynyt ketjuksi raitin ja kyläpellon varrelle saaren sisäosissa. Kylän ympäristöön keskittyneet pienialaiset pellot ja niityt luovat monipuolisen kulttuurimaiseman. Kylän asuinrakennukset ovat pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Raitti päättyy pohjoisessa kylän satamaan. Keistiön asutus peltoineen on keskittynyt saaren itärannalle. Kylän talot ovat väljästi kyläpellon ympärillä, tilakeskusten lisäksi pienasutus tiivistää kyläkuvaa. Rake…
alue: 60.268979268,21.401005628 60.272249711,21.407533147 60.272957128,21.407995271 60.274155488,21.409837568 60.274849511,21.412513486 60.275706736,21.415616666 60.275787237,21.417910177 60.275542347,21.418992006 60.275126377,21.420500860 60.274737438,21.422284507 60.274065121,21.423889182 60.273181182,21.425832812 60.272160333,21.427799831 60.271275420,21.428624215 60.269604676,21.420612702 60.266212230,21.409085426 60.265607943,21.408162892 60.265205229,21.407302261 60.265117862,21.406608182 60.265011541,21.404092306 60.265249814,21.401807692 60.266055033,21.399796222 60.267390138,21.398834230 60.268979268,21.401005628
historia: Turunmaan saariston pitkästä asutushistoriasta kertovat lukuisat rauta- ja pronssikautiset haudat. Merenpinnan ollessa tällöin korkeammalla vain osa nykyisistä saarista oli merenpinnan yläpuolella. Jyrkkärinteisen Iniön Borgholmin saarella on jäänteitä muinaislinnan valleista. Keskiajan alkupuolella merenpinnan laskettua ja muokkauskelpoisen maan lisääntyessä uudisasutus muodostui etupäässä Ruotsista tulleista siirtolaisista ja rannikon suomenkielinen asutus vakiintui saariston pohjoisosiin. Kalastus ja merenkulku olivat pääelinkeinoja, karjanhoito ja viljely tyydyttivät kotitarvetta. Iniön Jumossa oli 1560-luvulla 6 taloa, Keistiössä 8, Kolkossa 4 ja Åselholmissa 5. Houtskarin Mossalassa, jonka vanhempi nimi Mustasalo muuttui ruotsalaissiirtolaisten vaikutuksesta, taloja oli 12 ja Björkössä 14. Saverkeitin kylän kaksiosaisuus muodostui jo keskiajalla. 1560-luvulla kylän taloluku oli jo 15, joka jakautui Östra Saverkeitin 7 taloon ja Västra Saverkeitin 8 taloon. Korppoon Åvensorin kylässä oli 9 taloa 1560-luvulla. Korppoon Åvensorin kalkkikiviesiintymä löydettiin 1700-luvulla. Aluksi kalkkikiven louhiminen ja polttaminen täydensi kalastuksesta ja maanviljelystä saatua elantoa. Varsinainen louhinta alkoi Kirmon niemellä 1800-luvulla. Kalkkia käytettiin laastin ja sementin lisäksi teollisissa tuotteissa mm. selluntuotannossa ja maanparannusaineena. 1930-luvulla esiintymän osti Paraisten kalkkivuori Oy (myöh. Partek, nyk. Nordkalk Oyj). Toiminta laajeni tällöin myös lahden vastarannalle, Ronuddenin puolelle, minne louhittiin laaja avolouhos. Tällöin kaivos työllisti 50 henkilöä. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla. Kalastuksen antama toimeentulo heikkeni toisen maailmansodan jälkeen ja useita tiloja tyhjeni. Saariston kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulta alkaen.
kunta: k445
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kaivos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: louhos
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Hyppäsin autooni ja otin suunnaksi Helsinginkadun, jossa Roskapankki oli. Oltiin vasta puolessa päivässä, mutta jos olin oikein ymmärtänyt, siinä kapakassa saattoi olla Routakankaan lisäksi monta muuta miestä tai naista tasoittamassa edellisenä iltana hankittua oloa. Baarissa sisällä huomasin, että olin ollut oikeassa.' (s.74)
description: Johannaa epäilyttää kalliolaisen kulttipubin maine.
references: i9801
spatial: i9587

metadescription 4080
modified: 2010-02-04T16:48:54+0300

laboratoriot
created: 2012-05-29T11:25:53.698+00:00
modified: 2012-05-29T11:25:53.798+00:00
preferred label: laboratories @en
preferred label: laboratorier @sv

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä Onni Tarjanteen kanssa
references: i6859
spatial: i7379

Kettu, Katja
type: Kirjailija

metadescription 9207
modified: 2010-06-07T12:00:44+0300

Erkko, Eljas
type: Kirjailija

metadescription 6703
modified: 2010-02-02T15:03:00+0300

metadescription 1553
modified: 2010-02-04T16:50:44+0300

metadescription 7178
modified: 2010-09-17T11:24:21+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1787517~S9*fin

Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta (Pato)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta muodostavat ajallisesti ja rakennuskannaltaan monipuolisen 1700-luvun alusta nykypäiviin toimineen Kimojokivarteen sijoittuvan tuotanto- ja teollisuusympäristöjen ketjun. Kimon ruukki, joka edustaa hyvin 1700-luvun ruukkiympäristöä patoineen, kankivasarapajoineen, ruukinkatuineen ja tuotantorakennuksineen, on ollut osa kautta maan ulottunutta ruukkien suuromistusta. Rautaruukkitoiminnasta alkunsa saanut Oravaisten tehdasyhdyskunta on yhtenäinen ja ainutlaatuinen kokonaisuus, jonka rakennuskanta on pääosin peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Röykasjärvestä laskevan Kimojoen varrella on noin viiden kilometrin matkalla useita peräkkäisiä koskia, joiden kaikkien rannoilla on ollut Kimon ruukkiin liittyviä tuotantorakennuksia, myllyjä, sahoja ja erityyppisiä rakenteita. Alimmasta vasarapajasta on noin kahdeksan kilometrin matka Oravaisten ruukille. Kimon rautaruukin toiminta on jakautunut kolmeen erilliseen yksikköön saman joen rannoilla (Alaruukki/Nedre hammaren, Keskiruukki/Mellanbruket ja Yliruukki/Övre hammaren). Niiden vesivoimaa säädellyt Röykasjärven rannalla oleva pato on yksi Suomen vanhimmista ja kookkaimmista. Luonnonkivipadon ulkomuurissa on ankkuriraudoin kirjaimet JJ ja RF (Johan Jennings ja Robert Finlay) sekä vuosiluku 1760. Yläruukilla (Övre hammaren) on pato ja hyvin säilynyt 1784 rakennettu, myllyksi muutettu vasarapaja. Ruukinpaikan yläpuolella on käytöstä jäänyt tielinja ja komea kivisilta. Nykyisin alueella toimii Oravaisten teatteri. Keskiruukki/Mellanbruket eli Nyhammare on nuorin Kimon kolmesta kankivasarapajasta Mutta-nimisen kosken varrella. Rakennuksen seinässä on vuosiluku 1788 ja kirjaimet BMB (Bengt Magnus Björkenheim). Alaruukki/Nedre hammaren, Kimon ruukin varsinainen ydinosa, on sijainnut alimman kaksiosaisen kosken varrella. Siellä ruukkimaisema patoineen, patoaltaineen, ruukinkatuineen ja monine tuotantorakennuksineen on säilyttänyt hyvin 1700-luvun luonteensa. Ruukin päärakennuksen lisäksi sie…
alue: 63.210138990,22.507361378 63.210287511,22.505499331 63.212362499,22.506096221 63.212271469,22.508292503 63.212211573,22.509672497 63.210146944,22.509260198 63.210138990,22.507361378
historia: Kimon ruukki sai perustamisprivilegion 1703. Masuuni rakennettiin melkein kymmenen kilometriä lähemmäksi merta, Oravaisiin. Rautamalmi saatiin Utöstä, Pohjanmeren eteläsaaristosta ja Herrängin kaivokselta Roslagenissa. Masuunilta harkkorauta kuljetettiin jokea pitkin Kimoon, jossa se taottiin kankiraudaksi. Oravaisten masuuni oli 1700-luvun lopulla Fiskarsin masuunin rinnalla ajoittain Suomen suurin takkiraudantuottaja. Kapteeni Lars Magnus Björkmanista (aateloituna Björkenheim) tuli Oravaisten ruukin omistaja 1818. Björkmanin omistajakauden alkuaika oli Oravaisissa merkittävien uudistusten aikaa. Björkmanin rakennuttama tunnusmajakka Oravaisten edustalla Stubbenin saarella Uudessakaarlepyyssä palveli ruukkien rahtilaivaliikennettä. Raudanjalostus päättyi Kimossa 1890-luvulla. Oravaisten ruukin masuunin ja valimon lopettamisen jälkeen 1867 Oravaisten historiassa alkoi tekstiiliteollisuusvaihe 1885. Tekstiiliteollisuuden kukoistuskautta olivat erityisesti 1920-luku ja 1930-luvun alku. Yhtiön nimeksi tuli Oravaisten Verkatehdas Oy / Oravais Klädesfabrik Ab 1935. Päätuotteina olivat 1960-luvun keskivaiheilla jersey- ja crimplenekankaat. Vielä 1975 tehdas työllisti noin 430 työntekijää, mutta 1988 tekstiiliteollisuus loppui Oravaisissa. Vanhan tekstiilitehtaan tiloissa aloitti toimintansa maailman johtaviin hiomapapereiden valmistajiin kuuluva KWH-Mirka.
kunta: k559
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Järvelä, Jari
type: Kirjailija

Kuolema käy jatkoilla
type: Dekkari
language: fin
relation: i8760
spatial: Lauttasaari
spatial: i8525
spatial: Uudenmaankatu
spatial: i8761
spatial: i9498
spatial: Iso Roobertinkatu
spatial: i9497
spatial: Kamppi
spatial: i34
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2120
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 6963
modified: 2010-01-19T15:03:22+0300

Helsinki on hauska
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i109
esittaja-musiikki: i9150
esittaja-musiikki: i402
saveltaja: Kansansävelmä

Uudenkaarlepyyn seminaari ja Seminaarikatu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Uudenkaarlepyyn seminaari on opettajankoulutusseminaarien perustamisen ensimmäisessä vaiheessa 1870-luvulla toteutettu ja alkuperäiseltä rakennuskannaltaan hyvin säilynyt seminaarialue. Uudenkaarlepyyn 1873 perustetun ruotsinkielisen miesseminaarin rakennuskanta on keskeinen kaupunkikuvallinen elementti historiallisesti moni-ilmeisellä alueella, joka on kehittynyt 1800-luvun loppupuolella Lapuanjoen länsirannalle Uudenkaarlepyyn vanhan kaupunkirakenteen ulkopuolelle. Uudenkaarlepyyn seminaarin rakennusten arkkitehtuurissa toistuu esimerkiksi Heinolan seminaarin rakennustapa. Päärakennus on kaksikerroksinen puurakennus, jonka kahta siipeä yhdistää sali. Seminaarin yhtenäiseen rakennusryhmään kuuluvat lisäksi mm. päärakennuksen molemmin puolin sijoitetut kaksikerroksiset siipirakennukset, joista toinen on toiminut alun perin työskentelytiloina ja toinen ruokalarakennuksena. Seminaarin alueella toimii yläaste ja lukio. Seminaarille johtavan Seminaarikadun varrella on rivistö yksikerroksisia puisia asuinrakennuksia, jotka periytyvät suureksi osaksi 1800-luvun jälkipuoliskolta. Kaupunkiin johtavan sillan pielessä on pieni klassistinen 1800-luvun alun rakennus, Brostugan, kaupungin siltavahdin talo. Siltavahti, jonka tehtävänä oli kerätä maalta kaupunkiin tulevilta siltamaksu ja avata puomi, asui tuvassaan 1800-luvun lopulle, minkä jälkeen siltatupa toimi mm. joella kulkevan höyrylaivan odotushuoneena. Brostugan, jonka seiniä koristavat Uudenkaarlepyyn historiasta kertovat Gunnar Clementin seinämaalaukset vuodelta 1941, on toiminut kahvilana ja kokoontumistilana jo 1930-luvulta alkaen.
alue: 63.525199302,22.526839695 63.521762076,22.523601610 63.521994731,22.522570477 63.522092943,22.522215764 63.522881760,22.521815703 63.523262221,22.521911239 63.523382760,22.522807083 63.523512936,22.523028289 63.525592760,22.523996239 63.525636863,22.523342711 63.527098178,22.523956550 63.527577998,22.523909122 63.527464508,22.524962594 63.527343837,22.525292157 63.527280603,22.525733612 63.526455018,22.528394353 63.525654309,22.528281916 63.525115778,22.527566987 63.525199302,22.526839695
historia: Uusikaarlepyy oli vanha koulukaupunki, johon perustettiin triviaalikoulu Pietari Brahen toimesta 1604. Jo tätä ennen kaupungissa toimi alkeiskoulu. Triviaalikoulu siirrettiin Vaasaan 1684 ja Uudessakaarlepyyssa jatkoi pedagogio. Suomen ensimmäinen seminaari perustettiin 1863 Jyväskylään ja pian sen jälkeen perustettiin ensimmäiset ruotsinkieliset seminaarit Tammisaareen ja Uuteenkaarlepyyhyn. Päätös Uudenkaarlepyyn miesseminaarin perustamisesta tehtiin 1871. Professori, kirjailija Zacharias Topelius oli aktiivinen Uudenkaarlepyyn seminaarin perustamisen puolestapuhuja, ja seminaarin sijaintivaihtoehtoina pidettiin mm. Topeliuksen omistamaa Kuddnäsin tilaa. Seminaari päätettiin perustaa kuitenkin kapteeni P. Högdahlilta ostetulle tontille Lapuanjoen länsirannalle, minne oli ryhdytty rakentamaan kaupunkipalon 1858 jälkeen. Seminaari oli toiminnassa 1873-1971. Koulurakennusten piirustukset laadittiin lääninarkkitehti Theodor Granstedtin johdolla. Uudenkaarlepyyn seminaarin kaksi ensimmäistä rakennusta, työtilat ja ruokalarakennus valmistuivat 1873. Päärakennus valmistui 1875, asuntola ja rehtorinasunto rakennettiin 1881-1882. Seminaarin harjoituskouluksi perustettiin 1876 normaalikoulu, johon siirrettiin alkeiskoulun oppilaat. Harjoituskoulu sai uuden rakennuksen 1908 kaupungin keskustaan. Seminaariin liittyi puisto ja kasvimaa sekä länsipuolella metsäalue, ja puutarhanhoitoa harjoitettiin vielä 1930-luvulla.
kunta: k893
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Lepolantielle, vastapäätä Elantoa, tuli 30-luvun puolessavälissä elokuvateatteri Bio Tarja, jossa käytiin parhaimmillaan kerran tai kahdesti viikossa. --- Bio Tarjassa kävivät sodan jälkeisetkin polvet, ahkerimmat kolme kertaa vikossa. --- Teatterin ulkopuolelle muodostuikin lauantai-iltaisin nuorison vilkas kokoontumispaikka." (S. 30.)
references: i4923
spatial: i9509

metadescription 5125
modified: 2010-09-17T10:57:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1741934~S9*fin

Alvar Aallon Maison Aho ja Ahon asuinliiketalot (Ahon asuinliiketalot)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemat yksityistalo Maison Aho ja Ahon asuinliiketalot ovat aikakautensa asuntosuunnittelun korkeatasoisia edustajia. Alvar Aallon suunnittelema Maison Aho (1965) on pohjoinen ja pienimuotoinen esimerkki Aallon yksityistalojen sarjassa. Maison Aho ja sen kuuluisat edeltäjät Villa Mairea (1939) ja Maison Carré (1959) on suunniteltu perheelle, jolla on yksityinen taidekokoelma. Maison Aho on useiden Aallon yksityistalojen tapaan ulospäin sulkeutunut ja eleetön, sisätilaltaan sen sijaan sekä kodikas että juhlava. Pientaloalueella sijaitsevalla Maison Aholla on puistomainen ympäristö Pohjolankadun varrella. Punatiilinen asuinrakennus on pohjamuodoltaan viuhkan muotoinen. Punatiilen lisäksi rakennusmateriaaleina on käytetty sokkelissa graniittia, pulpettikatossa kuparia ja julkisivun yksityiskohdissa ja sisätiloissa jalopuuta. Matalan rakennuksen päätilat sijoittuvat sisääntulotasoon aputilojen jäädessä alempaan kerrokseen. Peräkkäin sijaitsevat olohuone ja ruokailutila avautuvat viuhkamaisesti eteistilaan, joka jää muutaman askelman päätiloja alemmalle tasolle. Sekä olo- että ruokailutilan ikkunat ulkonevat julkisivupinnasta ja niistä aukeaa näkymä muurien sulkemalle sisäpihalle. Tilaajansa mukaan Ahon asuinliiketaloina tunnetut kolme punatiilistä 1950-luvun lopun ja 1960-luvun alun kerrostaloa sijoittuvat samaan kortteliin Koskikadun ja Jaakonkadun varrelle. Koskikadun kaksi rakennusta muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Nelikerroksisten rakennusten pohjakerroksessa on liiketiloja. Punatiiltä on käytetty rakennuksien ulkomateriaalina rikkaasti: kylmät ullakkokerrokset on merkitty käyttämällä päätykiviä, ikkunasäleikköjä on tehty salaojaputkista. Sokkelimateriaalina on tumma graniitti. Koskikatu 20:n seinässä on Alvar Aallon suunnittelema ja kuvanveistäjä Heikki Häiväojan toteuttama reliefi Aurora Borealis, jonka aiheena on revontulet ja hyppäävä lohi.
alue: 66.502660435,25.730186158 66.502872727,25.728632273 66.503195733,25.728837146 66.503061924,25.729837033 66.503454894,25.730085258 66.503374264,25.730706683 66.502660435,25.730186158
historia: Arkkitehti Alvar Aalto laati Rovaniemen jälleenrakentamista ohjaavan yleis- ja asemakaavan, ns. Poronsarvikaavan 1945. Samaan aikaan Korkalorinteen asuinalueen rakentamisen kanssa rovaniemeläinen Ahon liikemiessuku tilasi arkkitehti Alvar Aallolta suunnitelmat kolmeen kerrostaloon kaupungin keskustassa. Rakennuksista Koskikatu 18 valmistui 1959 ja siihen kiinteästi liittyvä Koskikatu 20 kolme vuotta myöhemmin. Jaakonkatu 3 valmistui 1963 samaan kortteliin. Kerrostalojen lisäksi Aalto sai keväällä 1964 Aarne Aholta toimeksiannon yksityistalon suunnittelusta. Maison Aho valmistui Aallon luonnoksien ja tilaajan ehdotusten pohjalta jo seuraavana vuonna.
kunta: k698
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ringbom, Nils-Eric
type: Muusikko

metadescription 7080
modified: 2010-02-02T15:24:33+0300

Westö, Kjell
type: Kirjailija
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Keravan rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kerava on yksi Suomen ensimmäisen, Helsinki-Hämeenlinna -radan asemista. Keravan rakennuskannaltaan monipuolisen asema-alueen historiallinen ydin muodostuu asemarakennuksesta, sen vieressä olevasta entisestä postitalosta, kahdesta asuinrakennuksesta sekä Alikeravantien varrella sijaitsevasta asuinkasarmista. Asemarakennus on torneineen poikkeuksellinen puuasemien joukossa. Postitalo on esimerkki asema-alueille sijoitetuista, nyttemmin harvinaistuneista postirakennuksista. Keravan puisen aseman uusrenessanssiulkoasu on pääpiirteissään säilynyt. Sen vierellä on postitalo vuodelta 1913. Radan vastapuolella sijaitseva asuinkasarmi on lähes 50 metriä pitkä ja on sekä volyyminsa, koristeellisen vuorauksensa että sijaintinsa vuoksi kaupunkikuvallisesti merkittävä. Se on myös poikkeuksellisen edustava näyte rautatien asuinrakennuksista. Keravasta on tullut pääkaupunkiseudun vilkkaimpia asemia ja asema-aluetta on uudistettu, merkittävimmin on muuttunut laiturialue alikulkuineen ja laiturikatoksineen.
alue: 60.403239619,25.107548960 60.403351334,25.105201637 60.404306503,25.104041497 60.404141213,25.105140719 60.405032512,25.105416448 60.404996009,25.106126575 60.404600769,25.106054042 60.403767575,25.105759050 60.403604852,25.107709344 60.403239619,25.107548960
historia: Helsingin ja Hämeenlinnan välinen ratayhteys avautui liikenteelle 1862. Keravan ensimmäinen, paikalle 1863 siirretty, asemarakennus osoittautui pian pieneksi, etenkin kun Kerava-Porvoo -radan valmistuminen 1874 lisäsi liikennettä. Nykyinen asemarakennus rakennettiin 15 vuotta radan avaamisen jälkeen 1876-1878, todennäköisesti Knut Nylanderin suunnitelmin. Rakennusta laajennettiin 1904. Aseman asuinkasarmi, kahdeksan perheen asuintalo, rakennettiin arkkitehti Bruno Granholmin vuodelta 1896 peräisin olevien piirustusten mukaan.
kunta: k245
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eduskuntatalo
type: Rakennus
alternative: Eduskunta
is part of: i22
is part of: i24
is part of: i9805
is part of: i6415
lat: 60.1725227739225
long: 24.9327142175547

Suomen eduskuntatalo
type: Tietokirja
language: eng
language: swe
language: fin
language: MuuKieli
spatial: Eduskuntatalo
temporal: 1950-luku

metadescription 7414
modified: 2010-02-04T16:47:30+0300

Laine, Keijo
type: Arkkitehti
spatial: i7492

metadescription 5719
modified: 2010-09-17T10:57:28+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pasilan asema
type: Rakennus
is part of: Pasila
lat: 60.1988912433701
long: 24.9327780539327

Tapaninkylä
type: Kaupunginosa
is part of: i73
lat: 60.2637202817277
long: 25.0002000608728

metadescription 7674
modified: 2010-09-17T11:27:28+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1921521~S9*fin

metadescription 212
modified: 2010-09-17T11:27:57+0300

Traverssi Bethun
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T07:16:07.38+00:00
modified: 2012-12-27T14:27:39.47+00:00
subject: p33630
subject: tykkiaukot
subject: kivääriaukot
asset ID: A8
kuvailu: Pieni traverssi Bethun rakennettiin tenalji Bethunin (ks. Rantavarustus A 13) muurintaitteeseen vuonna 1754. Siinä oli kaksi asuttavaa tiiliholvia, joihin oli muurattu uunit. Varustus oli peitetty maallla ja turvetettu. Se oli varustettu sekä tykki- että kivääriaukoin. Venäläisellä kaudella vuonna 1835 traverssi katettiin peltikatolla. Vuonna 1865 traverssin suojaksi rakennettiin tukimuurit, jotka vahvistettiin maalla. Rakennus säilyi tässä vaiheessa vielä peltikatteisena. Vuonna 1878 peltikatto purettiin ja koko varustus peitettiin maalla ja se liitettiin osaksi patteri IV:ää. Maapeitettä vahvistettiin vahvistettiin vielä vuonna 1880. Vuosina 1948-50 suoritetun ravintola Walhallan rakennustyön yhteydessä traverssi Bethuniin sijoitettiin ravintolan lämpökeskus. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Analecta Archaeologica Fennica XIII.1955. KA VSA 17044 KrA Ö 1-20, Sveaborgsinventariet 1766 MV SL VIK A 137-146
historia: Pieni traverssi Bethun rakennettiin tenalji Bethunin (ks. Rantavarustus A 13) muurintaitteeseen vuonna 1754. Siinä oli kaksi asuttavaa tiiliholvia, joihin oli muurattu uunit. Varustus oli peitetty maallla ja turvetettu. Se oli varustettu sekä tykki- että kivääriaukoin. Venäläisellä kaudella vuonna 1835 traverssi katettiin peltikatolla. Vuonna 1865 traverssin suojaksi rakennettiin tukimuurit, jotka vahvistettiin maalla. Rakennus säilyi tässä vaiheessa vielä peltikatteisena. Vuonna 1878 peltikatto purettiin ja koko varustus peitettiin maalla ja se liitettiin osaksi patteri IV:ää. Maapeitettä vahvistettiin vahvistettiin vielä vuonna 1880. Vuosina 1948-50 suoritetun ravintola Walhallan rakennustyön yhteydessä traverssi Bethuniin sijoitettiin ravintolan lämpökeskus. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Analecta Archaeologica Fennica XIII.1955. KA VSA 17044 KrA Ö 1-20, Sveaborgsinventariet 1766 MV SL VIK A 137-146
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.138515006285544
long: 24.98900003433232

Malmin sairaala
type: Rakennus
is part of: i74
lat: 60.2538039329924
long: 24.9987852651559

metadescription 472
modified: 2010-08-24T12:56:48+0300

Finaali
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Olympiastadion
temporal: i1106
kirjoittaja: i7410
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

bibliographic citation: 'Katu laajeni aukioksi, jota isot puutalot ympäröivät. Kun he olivat sivuuttaneet aukion, Helsingin keskustan valojen kajastus näkyi hetken aikaa eteläisessä taivaanrannassa. Sitten matka jatkui alamäkeen. Vielä noin sata metriä ajettuaan Pauli jarrutti ja pysäköi kadunsyrjään.' (s. 18)
description: Pauli hakee veljenpoikansa luokseen asumaan Pasilaan.
references: Vaitelias poika
spatial: i9237

description: Vallilan kirjasto Päijänteentie 5:ssä vuodesta 1991.
references: i3134
spatial: i6458

metadescription 8125
modified: 2010-11-22T12:08:14+0300

metadescription 5621
modified: 2010-09-17T11:08:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 6096
modified: 2010-09-17T11:23:11+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Köyliönsaaren Vanhakartanon ja kirkon historiallinen maisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Köyliönjärven Kirkkosaaren kulttuurimaisema on sekä historiallisesti että maisemallisesti arvokas kokonaisuus, yksi kansallismaisemistamme. Kulttuurimaisemaan lukeutuvat rantojen alavat viljelykset, Kirkkosaari eli Köyliönsaari, Kirkkoluoto ja Kaukosaari sekä kirkonkylästä Kirkkosaareen johtava koivukuja. Esihistorialliselta ajalta periytyvästä asutuksesta kertovat mm. Tuhkanummen ja Yttilän Otan rautakautiset kalmistot. Kirkkokarilla on keskiaikaisen kappelin jäännökset. Järven itärannalla kulkee Pyhän Henrikin tie. Kirkkosaarella sijaitsevan Köyliönkartanon eli Vanhakartanon uusklassistinen päärakennus ja toinen asuinrakennus ovat 1800-luvun alusta. Asuinrakennusten välissä oleva Lallin kellariksi kutsuttu holvattu kivikellari liittynee 1500-luvun rakennusvaiheeseen. Kaksikerroksinen, punamullattu Alapytinki lienee palvelusväelle rakennettu asuinrakennus 1700-luvun lopulta. Kartanon hedelmäpuutarha periytyy 1600-luvulta. Päärakennusta ympäröivän puiston nykymuoto on 1800-luvulta. Puistossa on kaksi rautakautista kalmistoa ja vanhan kirkon paikka. Köyliönsaarella on myös Köyliön 1752 rakennettu puukirkko. Sen nykyasu on vuodelta 1890. Kirkkoa ympäröi vanha hautausmaa ja hongikko. Keskiajan vilkkain pyhiinvaelluspolku Pyhän Henrikin tie on johtanut Köyliön Kirkkoluodolta Lähteenkylästä Nousiaisiin. Lähteenkylästä tie jatkuu Huovintien nimellä Kokemäelle.
alue: 61.112297098,22.360072144 61.115328151,22.318617585 61.125347640,22.314176085 61.126925309,22.311982111 61.134448426,22.329124857 61.146469379,22.322819713 61.148514985,22.325171769 61.148166368,22.330432363 61.136034730,22.340376551 61.123531392,22.363084945 61.115124597,22.363917447 61.112297098,22.360072144
historia: Köyliönsaari on ollut merkittävä asuinpaikka jo rautakaudella. Suomen historiassa saari on keskeinen Lalliin ja Pyhään Henrikiin liittyvän perimätiedon ja tradition takia. Köyliönkartanon rälssisäterin on oletettu olleen alkuaan pakanallisen talonpoikaispäällikön Lallin kartano. Kartano otettiin kristinuskon myötä kirkolle ja kartano oli keskiajalla piispankartanona, Kustaa Vaasan aikana kuninkaankartanona. Cedercreutz-suvulle kartano on kuulunut 1740-luvulta alkaen. Taiteilija Emil Cedercreutz syntyi kartanossa 1879. Kartanon päärakennus tuhoutui 1800-luvun alkupuolella tulipalossa, jonka jälkeen rakennettiin kaksi uusklassillista asuinrakennusta. Rakennukset olivat osa laajempaa asemakaavallista kokonaissuunnitelmaa, joka jäi kuitenkin toteutumatta. Köyliöjärven rantoja viljeltiin jo varhain ja järven ympäristön asutus oli jo keskiajalla laajalle levinnyt. 1560-luvulla kylissä oli yhteensä 72 taloa. Köyliö perustettiin Kokemäen kappeliksi 1445. Omaksi kirkkoherrakunnaksi Köyliö erotettiin 1587. Kirkko tuhoutui tulipalossa kesällä 1751. Köyliön nykyinen kirkko valmistui tornittomana ristikirkkona 1752. Kirkko uudistettiin 1890, jolloin uusittiin mm. ikkuna-aukot, ulko- ja sisäverhous sekä rakennettiin länsipäähän torni. Suunnitelmat teki arkkitehti Sebastian Gripenberg.
kunta: k319
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sota Helsingissä lapsen silmin
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i8187
spatial: Bulevardi 21
spatial: Lönnrotinkatu 35
spatial: Simonlinna
temporal: i109
temporal: i110
kirjoittaja: Lapinmäki, Asta
lisatietoa: Helsinkiläinen Asta Lapinmäki oli talvisodan syttyessä pieni koululainen. Tämä kirjanen haluaa valottaa ja elävöittää jälkipolville niitä tunteita, joita sota-aika herätti erityisesti lapsen mielessä. Pienen Suomen sotiessa suurta Neuvostoliittoa vastaan elämä oli kovin toisenlaista kuin tänä päivänä. Tuolla ajalla oli aivan erikoinen oma tunnelmansa. Talvisodan henki vallitsi myös jatkosodan aikana. Eurooppa oli sodassa eikä huomispäivän tapahtumista ollut tietoa. Tilanteesta ei ollut poispääsyä, mutta onneksemme suomalaiset selvisivät sodasta itsenäisenä kansakuntana. (www.mediapinta.fi)

metadescription 7910
modified: 2010-02-02T15:42:29+0300

description: Kirjassa luku, Riitta Ryökäs: Dora Jung haastaa tulkintaan - Mikael Agricolan, Tuomaan ja Hakavuoren kirkkojen tekstiilien symboliikkaa.
references: Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
relation: Jung, Dora

koulu
created: 2012-05-29T09:08:33.381+00:00
modified: 2012-05-29T09:08:33.49+00:00
preferred label: skolan @sv
preferred label: school @en

Arkadiateatteri
type: Rakennus
alternative: Suomalainen teatteri
is part of: Nikolajeffin talo
is part of: Kamppi
lat: 60.1708532057615
long: 24.9349292179924

Kellotapuli ja kirkon aita
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T06:59:35.256+00:00
modified: 2012-12-27T14:17:50.369+00:00
subject: p32999
subject: p31507
asset ID: C42
kuvailu: Kirkonmäkeä ympäröivä aitaus valmistui lahjoitusten turvin vuonna 1872. Kirkon ympäristön rakentaminen eteni siis melko hitaasti, kirkkohan oli vihitty käyttöönsä jo vuonna 1854. Aitarakennelma tehtiin tykin putkista, jotka kiinnitettiin kolme vierekkäin kivijalustalle. Reunimmaisiin tykin putkiin kiinnitettiin painavat, merivirastolta saadut kettingit ristikkäin. Kirkon eteläisen ja läntisen sisäänkäynnin kohdilla olevia portteja korostettiin kiinnittämällä portteja reunustaviin tykinputkiin kullatut kotkat, kun taas muiden tykkien päällä oli valurautaiset kullatut ristit. Aitaustyön maksoi Viaporin komendantti Alopeus. Ristikkäisten ketjujen ja tykinputkien muodostama aitaus oli sotilaskirkoissa tuolloin yleisesti käytetty. Kellotapuli rakennettiin vuosina 1888-1889 Aleksanteri Nevskin kirkon luoteispuolelle. Se liittyi olennaisena osana kirkkoa ympäröivään aitarakennelmaan. Tapuli on tyylillisesti kirkon kanssa samankaltainen huolimatta myöhäisemmästä rakentamisajankohdasta. Kello painoi 400 puutaa. Tapulissa oli pieni sipulikupoli ja kellolle tehtiin teräspalkkiripustus. Kirkonkellossa lukee slaavinkielisellä tekstillä: "Ylistäkää Jumalaa hyvä-äänisin kymbaalein. Julistakaa päivästä päivään Hänen pelastustaan. Antakaa Herralle kiitos ja kunnia Vaviskoon Hänen kasvojensa edessä kaikki maa Pauhatkoon meri ja kaikki, mitä siinä on Kaikki maa kumartakoon hänelle." Kirkon luterilaistamisen yhteydessä 1920-luvulla myös tapulin koristelua yksinkertaistettiin ja sipuli korvattiin matalalla telttakatolla. Perushahmonsa kellotapuli on kuitenkin säilyttänyt. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 152 Lähteet: MV SL VIK C 820 821 832. Kellon tekstin käännös Tillanen, Reino, kirkkoherra. Esite Suomenlinnan kirkosta. Johanneksen seurakunta. Helsinki. KA VSA 17044. Kuva: MV SL VIK C 821, 24.11.1887. MV SL Valokuva.
historia: Kirkonmäkeä ympäröivä aitaus valmistui lahjoitusten turvin vuonna 1872. Kirkon ympäristön rakentaminen eteni siis melko hitaasti, kirkkohan oli vihitty käyttöönsä jo vuonna 1854. Aitarakennelma tehtiin tykin putkista, jotka kiinnitettiin kolme vierekkäin kivijalustalle. Reunimmaisiin tykin putkiin kiinnitettiin painavat, merivirastolta saadut kettingit ristikkäin. Kirkon eteläisen ja läntisen sisäänkäynnin kohdilla olevia portteja korostettiin kiinnittämällä portteja reunustaviin tykinputkiin kullatut kotkat, kun taas muiden tykkien päällä oli valurautaiset kullatut ristit. Aitaustyön maksoi Viaporin komendantti Alopeus. Ristikkäisten ketjujen ja tykinputkien muodostama aitaus oli sotilaskirkoissa tuolloin yleisesti käytetty. Kellotapuli rakennettiin vuosina 1888-1889 Aleksanteri Nevskin kirkon luoteispuolelle. Se liittyi olennaisena osana kirkkoa ympäröivään aitarakennelmaan. Tapuli on tyylillisesti kirkon kanssa samankaltainen huolimatta myöhäisemmästä rakentamisajankohdasta. Kello painoi 400 puutaa. Tapulissa oli pieni sipulikupoli ja kellolle tehtiin teräspalkkiripustus. Kirkonkellossa lukee slaavinkielisellä tekstillä: "Ylistäkää Jumalaa hyvä-äänisin kymbaalein. Julistakaa päivästä päivään Hänen pelastustaan. Antakaa Herralle kiitos ja kunnia Vaviskoon Hänen kasvojensa edessä kaikki maa Pauhatkoon meri ja kaikki, mitä siinä on Kaikki maa kumartakoon hänelle." Kirkon luterilaistamisen yhteydessä 1920-luvulla myös tapulin koristelua yksinkertaistettiin ja sipuli korvattiin matalalla telttakatolla. Perushahmonsa kellotapuli on kuitenkin säilyttänyt. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 152 Lähteet: MV SL VIK C 820 821 832. Kellon tekstin käännös Tillanen, Reino, kirkkoherra. Esite Suomenlinnan kirkosta. Johanneksen seurakunta. Helsinki. KA VSA 17044. Kuva: MV SL VIK C 821, 24.11.1887. MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: kellotapulit
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.14798757254463
long: 24.985974502563522

metadescription 8385
modified: 2010-01-08T14:20:50+0300

Suur-Jämsän empiretalot (Hinkkala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Jämsän alueella on useita 1800-luvun alkupuolen vauraasta ja tyylitietoisesta rakentamisesta kertovia asuinrakennuksia. Suurten talonpoikaistilojen uudet päärakennukset tai pihapiirin laidalle rakennetut syytinkitalot on rakennettu ja uudistettu empiretyylin yksityiskohtia mukaillen. Rakennukset, joissa monessa on aumakatto, on vuorattu ajanmukaisella vaakavuorauksella. Koriste-elementteinä ovat nurkkien pilasterit, tyylitellyt joonialaiset pilasterit ja ikkunoiden profiloidut listat ja joskus maalatut otsalaudat. Ominaista näille rakennuksille ovat komeat kaksoispylväiden ja kaari-ikkunoiden koristamat umpikuistit. Parhaat esimerkit Jämsän empiretaloista ovat Ruotsula vuodelta 1824 ja Säyrylän kylässä oleva Kuikka 1830-luvulta, Hinkkala 1830-luvulta sekä Honkasen 1834 tyylinmukaistettu päärakennus ja vierasrakennus 1840-luvulta Jämsänkoskella.
alue: 61.874004105,25.171337382 61.874888899,25.170523926 61.875176932,25.171923324 61.874213979,25.172781256 61.874004105,25.171337382
historia: Rakentajina Jämsässä toimivat perimätiedon mukaan kesäksi paikkakunnalle Pohjanmaalta tulleet kirvesmiehet sekä Turun puuseppäammattikunnassa oppinsa saaneet oman paikkakunnan miehet. Ulkomaalauksessa käytetyt empirevärit saatiin Turussa maalariopissa olleen jämsäläisen maalarin Fredrik Wilhelm Römanin välityksellä. Jämsänjokilaakso tunnettiin Keski-Suomen vilja-aittana, joka yhdessä metsien ja koskeen perustettujen myllyjen ja sahojen kanssa takasi alueelle vaurautta, joka näkyi näyttävänä rakentamisena. Pohjalaiset kirvesmiehet rakensivat useita talonpoikais-empireä edustavia asuin- tai vierasrakennuksia Keski-Suomen alueelle 1820-luvulta aina 1860-luvulle. Ilmiö liittyi tyylivaikutteiden siirtymiseen rannikolta sisämaahan ja toisaalta Pohjanmaan taloudelliseen taantumaan laivanrakennuksen ja tervanpolton vähenemisen jälkeen sekä Keski-Suomen vaurastumisen alkuun, jossa keskeisinä tekijöinä olivat alueen laajat metsät ja vesivoimavarat.
kunta: k182
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8719
modified: 2010-02-17T15:44:22+0300

description: Kotikatuna Aleksi-artikkeli
references: i5153
spatial: Domus Litonii

metadescription 8979
modified: 2010-09-17T11:28:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1672287~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1672289~S9*fin

Achté, Kalle
type: Kirjailija

Syntipukki
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6647
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1957.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2ihx/
näyttelijä: i8232
näyttelijä: i8380
näyttelijä: i8381
ohjaaja: Kassila, Matti

metadescription 8621
modified: 2010-02-02T11:07:56+0300

metadescription 9096
modified: 2010-05-17T15:11:38+0300

metadescription 6592
modified: 2010-02-02T15:43:00+0300

Yrjönkatu 17
type: Osoite
alternative: Suomi-yhtiön asuintalo
is part of: Yrjönkatu
is part of: Kamppi
lat: 60.1674869199564
long: 24.9401510254282

metadescription 6926
modified: 2010-09-17T11:23:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070235~S9*fin

metadescription 4897
modified: 2010-09-17T11:23:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1563307~S9*fin

Elimäen kartanot ja viljelymaisema (Hämeenkylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Elimäen kulttuuriympäristö on poikkeuksellisen ja laajan maanomistushistorian muovaama. Kymenlaakson laajin yhtenäinen viljelysaukea, joka levittäytyy kuivatun Elimäenjärven alueella, on historiallisesti ja maisemallisesti kiinnostava. Elimäen kirkko on maamme ensimmäisiin kuuluva puinen ristikirkko. Elimäenjärven ympärille 1600-luvulla muodostuneet kartanot ovat kuuluneet Getrud von Ungernille lahjoitettuun suureen maaomaisuuteen. Moision, Peippolan ja Mustilan kartanot ovat säilyttäneen kartanokulttuurista kertovan ympäristönsä ja osin rakennuskantansa. Moision kartanon kaksikerroksinen, tiilestä muurattu empirerakennus on tiettävästi Engelin ensimmäinen Suomessa suunnittelema maaseudun säätyläisrakennus. Säilyneen kustannus- ja materiaaliarvion mukaan rakentaminen on aloitettu 1818. Pohjakaavassa herättää huomiota kulmaukseen sijoitettu sali. Rakennuksen ensimmäinen kerros on rustikoitu ja toinen sileäksi rapattu. Fasadijäsentely keskittyy pilastereiden jäsentelemiin keskirisaliitteihin. Peippolan kartano sijaitsee vuosisatoja vanhalla puistoalueella aivan Elimäen keskustassa. Yksikerroksinen, hirsirunkoinen päärakennus on Theodor Höijerin suunnittelema ja rakennettu 1847. Hämeenkylän kartano sijaitsee Teutjärven rannalla vanhassa puistoympäristössä. Elimäenjärven muinaista rantaviivaa noudattelevan kuivatusuoman ja Hongistonjoen länsipuolella olevat kylät, Hongisto, Huitila ja Kesola, jotka vielä 1800-luvun lopulla kuuluivat Mustilan kartanon alaisuuteen, muodostavat viljelyksineen ja tiiviisti rakennettuine pihapiireineen ja tuotantorakennuksineen kokonaisuuden, joka kuvastaa oivallisesti itsenäisen Suomen maatalouspolitiikkaa sekä kertoo sotien jälkeen harjoitetusta maatilojen rakentamisen ohjauksesta ja tyyppirakentamisesta. Peltoaukealla sijaitsevien maatilojen usein kuusiaitojen ympäröimä rakennuskanta on etupäässä uutta, 1960-luvun jälkeen valmistunutta, mutta yhtenäistä ja aikaansa hyvin kuvastavaa. Elimäen kirkonkylä sijoittuu Elimäenjärven etelärannalle…
alue: 60.604669035,26.509378844 60.604471112,26.509018302 60.604315384,26.500766357 60.606657892,26.496184590 60.609335832,26.495233657 60.609849510,26.498716955 60.609833828,26.499299061 60.607025471,26.503633670 60.607250022,26.506357661 60.607252708,26.507084927 60.606932870,26.507598874 60.606183812,26.508083046 60.605667958,26.508781882 60.604669035,26.509378844
historia: Elimäenjärven ympärille keskittyi tasankoalueen vanhin asutus, ja uuden ajan alussa seutu oli vakiintunutta peltoviljelyaluetta. Pyhtään seurakuntaan kuuluneen alueen ensimmäinen kappelikirkko lienee rakennettu 1570-luvulla nykyisen Elimäen kirkon läheisyyteen, Elimäenjärven eli Kirkkojärven etelärannalle. Elimäen kirkko rakennettiin joko 1638 tai rakennusmestari Petter Lohmanin johdolla 1678. Ensimmäiset läänitykset Elimäeltä annettiin 1500-luvulla, mutta ne jäivät useimmiten lyhytaikaisiksi. Kartanokulttuuri juontaa juurensa 1600-luvun alkuun, jolloin Kaarle IX lahjoitti Elimäen pitäjän Gertrud von Ungernille, kuninkaan hengen pelastaneen Henrik Wreden leskelle. Matalan ja ruohottuneen Elimäenjärven eli Kirkkojärven kuivatus alkoi 1860-luvulla. 1910-luvulla jatkettiin järven kuivatusta Mustilan kartanon isännän aloitteesta. Lopullisesti järvi kuivattiin viljelysmaaksi 1948, kun siirtoväelle tarvittiin uutta viljelysmaata. Toimenpiteellä saatiin 350 hehtaaria peltomaata.
kunta: k286
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Stallari
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i50
spatial: Itä-Pasila
temporal: i114
temporal: i116
kirjoittaja: i8975

description: Henrikin itsemurhan tehneen veljen hautajaiset eräänä talvena sodan aikaan.
references: i2608
spatial: i6609

asiasana
type: ObjectProperty
domain: HistoricalEvent
label: keyword @en
range: Keyword

Sahlberg, Asko
type: Kirjailija

Kelluva kaupunki
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i625
lisatietoa: Musiikkia Helsingin kaupunginmuseon näyttelyyn, syksyllä 1993.
saveltaja: Linkola, Jukka

metadescription 7043
modified: 2010-02-03T17:07:00+0300

bibliographic citation: Ennen Bulevardin päässä tuoksui maltaalta, tulen polkupyörällä kolera-altaalta.
references: Helsinki
spatial: i6687

Hahkialan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hahkialan kartano on yksi Hauhon merkittävimmistä suurtiloista laajoine viljelyksineen, puukujanteineen ja avarine aina Hauhon kirkolle saakka ulottuvine näkymineen. Kartanon talouskeskus on yksi modernin kartanosuunnittelun vaikuttavimmista esimerkeistä päärakennuksineen ja poikkeuksellisen hyvin säilyneine muoto- ja koristepuutarhoineen. Kartanon nykyinen rakennuskanta on peräisin pääasiassa 1900-luvun alkuvuosilta. Arkkitehti Karl Lindahlin suunnitteleman Hahkialan kuutiomaisen päärakennuksen sileäksi rapattuja julkisivuja koristavat vain katonlappeiden barokkiaiheiset frontonit ja pienet kaarevalistaiset kattoikkunat sekä puiston puoleinen terassi parvekkeineen. Päärakennusta ympäröivät erittäin edustavat puistoistutukset. Puisto ja puutarha ovat vanhimmilta osin 1800-luvun alkupuolelta. Nykyinen puistosommittelu, joka terassien kautta laskeutuu kohti järvinäkymää, on puutarha-arkkitehti Paul Olssonin suunnittelema. Kartanoalueelta johtaa maantielle vanha koivukuja sekä lehmus- ja tammikujanne, jonka toisena päätteenä on Hauhon kirkko. Kartanoaluetta ympäröivä laaja kulttuurimaisema yhtyy Tuittulan kylän viljelyksiin.
alue: 61.146409225,24.594525830 61.144539591,24.593000998 61.143839592,24.588400116 61.142821441,24.582774454 61.145582113,24.575414297 61.146701282,24.573638104 61.148524624,24.570843390 61.150809184,24.571739624 61.154894661,24.575167944 61.154909319,24.579180433 61.153803401,24.585079701 61.152235316,24.587550014 61.149769473,24.589963051 61.146409225,24.594525830
historia: Hahkialan kylän talot olivat keskiajalta lähtien olleet läänitettyinä useille eri henkilöille. Hahkialan suurtila syntyi 1651 kun normandialainen everstiluutnantti Toussaint Charpentier sai tilan Ruotsin kuninkaalta ansioistaan 30-vuotisessa sodassa. Tilasta muodostettiin säteri 1663. Kartanon rakennuskanta on pääasiassa 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Tällöin maataloutta uudistettiin ja tilalle rakennettiin navetta- ja tallirakennuksia, meijeri, viljamakasiini ja kasvihuoneita sekä tiiliruukki ja saha. Lisäksi valmistui työntekijöille asuntoja, koulu ja vanhainkoti. Uutta peltoa hankittiin kartanoa ympäröivän Hyvikkälän järven pintaa laskemalla kaivamalla nykyinen Kaivanto-ojaksi kutsuttu väylä. Pellon lisäksi muodostui kaksi järveä: Kirrinen ja umpeen kasvava Hyvikkälän järvi. Kartanon kaksikerroksinen kivinen päärakennus rakennettiin 1915-1917 arkkitehti Karl Lindahlin suunnitelman mukaan. Edustava kartanorakennus on symmetrinen ja jäljittelee Vaasa-ajan barokkiklassismin kartanoarkkitehtuuria. Konttorirakennus valmistui 1911. Tila jaettiin perillisten kesken 1950, jolloin syntyivät kartanon keskeiset rakennukset käsittänyt Keski-Hahkiala sekä Länsi-Hahkialan ja Itä-Hahkialan(Kelkkala) tilat. Charpentier suvun aika päättyi 1963, jolloin Keski-Hahkialan nimen saanut kartano myytiin Keskolle opetus- ja koetilaksi. Nykyisin kartano on yksityisomistuksessa.
kunta: k109
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 199
modified: 2010-09-17T11:27:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1692411~S9*fin

Laajasalon kanava
type: MuuPaikka
alternative: Klubbnäsin kanava
alternative: Degerön kanava
is part of: i8006
is part of: Laajasalo
is part of: i81
lat: 60.1870435360236
long: 25.0597919389261

description: Hirsipuunkallio
references: i3083
spatial: Hirttopuunmäki

Josafatinkalliot
type: MuuPaikka
is part of: i42
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.1868451178985
long: 24.9451725845513

metadescription 9332
modified: 2011-05-24T13:53:24+0300

bibliographic citation: "Siellä piti olla hiljaa, ja puhtaat kädet. Vahtimestari huolehti niistä alakerrassa. Ne olivat aina liian likaiset ottamaan hyllystä Pienen töpöhännän seikkailuja. Vahti antoi saippuaa, ja näytti lavuaarin. Lastensalin hoitaja hymyili aina, Sillä oli punaiset posket. Se oli Punahikka meidän mielestä. Aikuistensalin hoitaja lopetti korttien leimaamisen kun me menimme sinne. Sanomalehtisaliin olimme liian pieniä, lukijoiden mielestä."
references: Marjapensas
spatial: Kallion kirjasto

Meilahdentie
type: Katu
is part of: i16
lat: 60.1921609684228
long: 24.8858622725061

Aalto, Laura
type: Kirjailija

Presidentinlinna
type: Rakennus
alternative: Keisarillinen palatsi
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1683630817351
long: 24.9564341327267

Vyötiäisen kortteli
type: Rakennus
is part of: Meritullinkatu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1706150664816
long: 24.9590664664552

metadescription 7637
modified: 2009-11-02T16:53:33+0300

metadescription 2487
modified: 2010-09-17T11:26:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1859992~S9*fin

metadescription 9592
modified: 2011-04-01T13:26:45+0300

Jos rakastat
type: Elokuva
description: musikaalielokuva
language: fin
spatial: Eduskuntatalo
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i1105
lisatietoa: Elokuva kertoo ministerin tyttären ja maahanmuuttajan rakkaustarinan. Jos rakastat pohjautuu Z. Topeliuksen 1800-luvun puolivälissä kirjoittamaan satuun Adalmiinan Helmi. Elokuvassa kuullaan uudet versiot yli 20 tunnetusta kotimaisesta kappaleesta. Käsikirjoitus: Katja Kallio Tuotanto: Jarkko Hentula Pääosissa: Elli Vallinoja, Chike Ohanwe, Taneli Mäkelä, Satu Silvo, Minttu Mustakallio
lisätietoja: http://www.finnkino.fi/Event/296827/
ohjaaja: i9686

Kotalahden kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kotalahti on Suomen 1960-luvun kaivosteollisuuden nousukautta edustava suurehko ja yhtenäisen kokonaisuuden muodostava kaivosmiljöö. Kotalahti on yksi viimeisistä teollisuusyhdyskunnista, jossa on yhtiön laajaa palvelu- ja asuinrakentamista. Outokumpu Oy:n Kotalahden kaivosalue on noin 200 hehtaarin laajuinen. Kaivosrakennukset ja asuntoalueet ovat arkkitehtien Märta Blomstedt ja Matti Lampénin suunnittelemia ja ne ovat valmistuneet pääasiassa vuosina 1956-1970. Teollisuusalueeseen kuuluu 1958 valmistunut massiivinen 77 metriä korkea tornikompleksi, voima-asema, rikastamo, kaivostuparakennus sekä varasto- ja toimistorakennukset. Kaivostaajamassa on ruokalara, lämpökeskus, sauna- ja pesularakennus sekä seitsemän asuinkerrostaloa, kaksi atriumtaloa ja viisi rivitaloa sekä omakotitaloja. Kaivoksen ympärille rakentuneesssa taajamassa on lisäksi yhtiön, kunnan ja seurakunnan toimesta rakennettuja julkisia tiloja, mm. koulu, seurakuntatalo, urheilukenttä, elokuvateatteri ja kauppa.
alue: 62.590702542,27.605074280 62.590993528,27.609456169 62.589366427,27.613551822 62.587620333,27.613430596 62.583735834,27.622395282 62.578965953,27.608110522 62.578691091,27.606550824 62.578746652,27.605552864 62.579289125,27.604398349 62.580239954,27.603529575 62.582180408,27.604679008 62.584174402,27.605274756 62.585684499,27.605305448 62.587426160,27.605063105 62.590702542,27.605074280
historia: Oravikosken kylässä olevan pienen Mertakosken varrella oli 1800- ja 1900-luvuilla mylly- ja sahatoimintaa. Tehdasalueella sijaitsi Oravikosken hovi -niminen maatila, jonka 1800-luvun päärakennus ja talousrakennuksia on säilynyt. Kotalahden nikkelimalmiesiintymä löytyi 1954 kun leppävirtalainen asentaja Arvo Paakkulainen teki ilmoituksen löytämästään malmin näköisestä kivestä. Outokumpu Oy aloitti sen johdosta malmin etsinnän. Kaivostoiminta alkoi 1959. Nikkelin lisäksi malmissa oli hiukan kuparia. Vaikka malmipitoisuus oli matala, kaivos perustettiin Leppävirralle hyvien kulkuyhteyksien, Mertajoen veden ja läheisen voimalinjan vuoksi. Kaivostoimintaa Leppävirran Kotalahden kylässä kesti vuoteen 1987 saakka. Suurimmillaan kaivos työllisti yli 300 henkeä.
kunta: k420
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kuvanveistäjä Aimo Tukiainen
references: Tukiainen, Aimo
spatial: Mannerheimin ratsastajapatsas

Hirttopuunmäki
type: MuuPaikka
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1746896784058
long: 24.959161296488

metadescription 7897
modified: 2010-02-02T15:42:28+0300

bibliographic citation: "Urkin sisustus paloi poroksi joskus 80-luvulla. Ilta-Sanomissa kerrottiin, että tuli roihusi Helsingin älymystön suosimassa ravintolassa. Toimittaja ei varmaankaan ollut käynyt pubissa kymmeneen vuoteen. Tai sitten hänellä oli erikoinen käsitys älymystöstä. ... Parhaat päivänsä ravintola oli nähnyt jo ennen kuin Urho Kekkonen vuonna 1973 kävi avajaiskaljoilla uudessa nimikkopubissaan. Tilaisuudesta kiersi hurjia huhuja. Hurja meno jatkui. Kononen oli ajautunut erään Vapun päivän aamuna pubiin. Senkertaisella kokoonpanolla tilanne olisi riistäytynyt käsistä missä tahansa muussa ravintolassa. Mutta ei Urkissa. Ovimies heitti kylmän rauhallisesti ulos koko kapakan. Vain selvimmät pääsivät tiukan seulan jälkeen takaisin."
references: i2164
spatial: i8468

bibliographic citation: Näkis Hagiksen platsit ja Brahiksen matsit ja Valgan - voi jebulis, se stemmaa!
references: i827
spatial: i43

bibliographic citation: "Brando pysähtyi Aleksanterinkadun ja Mannerheimintien kulmaukseen ja istui patsaan juurelle. Patsas esitti kolmea miestä, jotka löivät isoilla vasaroilla alasinta. Alasin on ihminen, ja vasarat ovat mulkku, raha ja maine." (s. 140)
description: Marlon Brando päätyy Kolmen sepän patsaan juureen Helsingin keskustan kävelyretkellään.
references: i1499
spatial: i8655

metadescription 2723
modified: 2011-11-17T19:15:58+0300

Kudeneule Oy:n tehdasalue
type: AreaOfInterest
alue: 59.849731634,22.991739798 59.847589781,22.993680110 59.843892326,22.994054405 59.843654570,22.988874774 59.847180240,22.984931665 59.849731634,22.991739798
kunta: k078
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8348
modified: 2010-09-17T11:26:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1054726~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1841773~S9*fin

metadescription 5844
modified: 2010-09-17T11:06:34+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Tampereen rautatieasema ja veturitallit
type: AreaOfInterest
alue: 61.499626688,23.771614994 61.499775034,23.774775890 61.497767091,23.774868942 61.497737669,23.776332361 61.496006475,23.776256504 61.495972666,23.773458322 61.497729341,23.773411083 61.497655462,23.772222388 61.499626688,23.771614994
kunta: k837
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mannerheimintien nimi
type: Fakta
content: Milloin Mannerheimintie Helsingissä sai nykyisen nimensä? Se on aikaisemmin ollut Läntinen viertotie, Turuntie ja keskustassa Heikinkatu. Mannerheimintie on ollut kulkijoiden käytössä nykyisellä nimellään 4.6.1942 lähtien. Mannerheim täytti tuolloin 75 vuotta, minkä kunniaksi Helsingissä nimettiin hänelle tämä keskeinen väylä.
language: fin
spatial: i6351
temporal: i110

Minkä tietäminen on ihmiselle välttämätöntä
type: Runo
language: fin
spatial: Senaatintori
spatial: Mechelininkatu
spatial: i6982
temporal: i116
kirjoittaja: i7893

bibliographic citation: "Meritulli sijaitsi Helsingin suurimmassa satamassa. Länsisatamaa oli alettu rakentaa jo 1830-luvulla, mutta aluksi se oli ollut vain paikallissatama Hietalahdessa. 1900-luvun alussa Hieta- ja Jätkäsaari oli yhdistetty valtamerilaivoille sopivaksi ja sinne oli vedetty edelleen autoilijoita Ruoholahdessa kiusaava junarata" (s.32-33)
description: Kirsi Kohonen yrittää saada rekka-murhatutkinnan kannalta kriittisiä tietoja meritullista.
references: Likainen kaupunki
spatial: Länsisatama

bibliographic citation: "Iso-Mustasaari oli oikea nimitys asuinsaarellemme, mutta siihen aikaan puhuttiin vain Kirkkosaaresta. Tärkeimmät kohteet sijaitsivat lähellä: Kansakoulu, HOK, Elanto, Suutari, Törrösen kahvila, Maanviljelijän maitokauppa, parturi, Galotskin kauppa, Lastentarha, postitoimisto sekä tuiki tärkeä Sarvilahden valokuvaamo." (Kerttu Väänäsen, o.s. Nenosen kertomuksesta, s. 25)
references: Linnoituksen iloiset lapset
spatial: i7888

bibliographic citation: "Muutimme Herttoniemeen, kun olin menossa toiselle luokalle (s.94)." "Uusi kotimme oli ylimmässä, neljännessä kerroksessa. Siinä oli parvekekin, josta näkyi kauas metsien rajaan, ja yhdessä suunnassa näkyi pieni kaistale merta. Taivasta oli valtavasti ja valoa." (s. 96)
references: Muusa kirjahyllyssä
spatial: i9322

Salpalinja (Suo-Anttila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.897244878,27.844129480 60.901857279,27.840405734 60.906291556,27.840201883 60.906937839,27.841693104 60.906739857,27.848354467 60.905555761,27.852938580 60.901223543,27.856732303 60.897583183,27.854840404 60.896528684,27.848788498 60.897244878,27.844129480
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k441
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8250
modified: 2009-12-30T16:26:37+0300

metadescription 52
modified: 2009-04-29T08:23:06+0300

Ranin, Helge
type: Nayttelija

Tarkk'ampujan hauta
type: Fakta
content: Helsingin Kaupunginmuseon sivuilla kerrotaan seuraavaa: "Suomalaisen krenatööritarkkampujapataljoonan tarkkampuja Josef Johan Israelinpoika Back (s. 4.7.1826) Närpiön Pirttikylästä kaatui Särkiniemen taistelussa 9.8.1855 Englannin ja Ranskan yhdistyneiden laivasto-osastojen pommittaessa Viaporia ja yrittäessä maihinnousua Lauttasaareen Särkiniemessä. Hänen hautansa on Gyldenintien päässä Länsiväylän vieressä." Kävin paikan päällä katsomassa, mutta en löytänyt hautaa. Osaatteko neuvoa tarkemmin? Tässä löytämämme vihjeet. Toivottavasti nämä tarkentavat hautapaikan sijaintia. Mikäli hautaa ei vieläkään löydy, Lauttasaariseurasta saa lisäapua: http://www.lauttasaari.fi/ Lauttasaaren omilla kaupunginosasivuilla kerrotaan: "Back on haudattu luonnon kiven alle Maamonlahden rannalle Gyldenintien päähän. Kivelle on pystytetty tykinkuula, jossa on teksti: 'Stupad vid försvaret af denna ö, å Mörtnäs Udde 9.8.1855, frid med hans stoft' ('Kaatunut tätä saarta puolustaessaan, Särkiniemessä 9.8.1855, rauha hänen tomulleen'). Hautaa kutsutaan edelleen 'Tuntemattoman sotilaan haudaksi', koska kaatuneen sotilaan nimi jäi pitkäksi aikaa unhoon. Vasta vuonna 1958 selvisi, että kyseessä oli Närpiön Pirttikylästä kotoisin ollut Joseph Johan Back." Lähteet: http://www.lauttasaari.fi/index.php?option=content&task=view&id=12&Itemid=136 Kuva haudasta: http://www.hel2.fi/kaumuseo/muistomerkit/teokset/teos_1997-00152.htm
language: fin
spatial: i9417
temporal: i106
temporal: i116

metadescription 9059
modified: 2010-04-22T19:01:47+0300

metadescription 6555
modified: 2010-02-03T17:02:18+0300

description: Kirkon arkkitehti yhdessä Pirkko Ilosen kanssa
references: i3840
spatial: Vuosaaren kirkko

bibliographic citation: Kuljin Esplanadia pitkin, vettä satoi niin
references: i203
spatial: i6708

metadescription 8844
modified: 2010-03-18T16:34:51+0300

Sumiaisten kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sumiaisissa ovat säilyneet hyvin kirkonkylän historialliset elementit kuten rakentamisen suhde maisemaan, rakennusten sijoitus pihapiirissä sekä tiestö ja peltojen sijainti. Historiallisesti monikerroksista ja kiinteää nauhakylärakennetta on vaalittu. Kyläkeskustan muodostavat kirkko, Hytösen kauppakiinteistö, vanha koulu ja sotien jälkeen rakennettu kunnantalo. Raitin varrelle jäävät lisäksi vanha pappila ja Lepänjuuren tilakeskus. Kirkonkylää rajaavilla kantatiloilla (Savola, Hakola) on kunnostettuja, pihapiiriin liittyviä perinnerakennuksia. Uusi tielinjaus on sovitettu kyläraitin luonteeseen ja rakenteeseen. Sumiaisten puukirkko 1880-luvulta seuraa muodoltaan edellistä, 1802 rakennettua kahdeksankulmaista kirkkoa. Keskusosaan liittyy kolmella sivulla lyhyet ristivarret ja neljännellä sivulla matalampi sakaristo. Kirkon ja tapulin ympärillä on vanha kirkkomaa. E. E. Castrenin suunnittelema pappila vuodelta 1862 on vanhan raitin varrella. Kirkonkylän kulttuurimaisema jatkuu kirkon pohjoispuolella pitkin kyläraittia ja eteläpuolella järvinäkymien kehystämänä pitkin kannastietä.
alue: 62.649408866,26.046243473 62.650384770,26.044830033 62.666947493,26.036653655 62.677871945,26.035436968 62.677169419,26.055800193 62.654604147,26.076950515 62.651000780,26.065470610 62.649089775,26.050744814 62.649408866,26.046243473
historia: Sumiaisten rukoushuonekunta muodostettiin Laukaan, Saarijärven, Rautalammin ja Viitasaaren pitäjien osista 1800. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1802. Laukaan kappeliksi Sumiainen muodostettiin 1842 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1896. Sumiaisten nykyinen kirkko rakennettiin 1888-1889 (Th. Granstedt). Erillinen kellotapuli rakennettiin puusta 1851 Intendentinkonttorin suunnitelmin. Vesistöjen väliin jäävällä kannaksella sijaitseva nauhamainen kylä rakentui kylätien varrelle, etupäässä Hakolan ja Savolan kantatilojen ja seurakunnan maille.
kunta: k992
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helmi ja Kalle
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i108
esittaja-musiikki: i7639
esittaja-musiikki: i254
saveltaja: i254

Partakosken, Kärnäkosken ja Järvitaipaleen linnakkeet (Partakoski ja Kärnäkoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Savitaipaleen linnakkeet ovat osa Katariina II:n käskystä suunniteltua ja 1791 kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla rakennettua Pietarin puolustusjärjestelmää. Kärnäkoski ja Partakoski ovat Ristiina-Lappeenranta -maantien ja Saimaan venäläisen tykkivenelaivaston suojaksi rakennettuja linnakkeita. Järvitaipaleen linnake on rakennettu suojaamaan sisemmän Salpausselän kulkureittiä. Partakosken maastoa myötäilevän varustuksen tavoin Kärnäkosken hyvin säilynyt linnake on muodoltaan epäsäännöllinen. Linnoituslaitteita yhdistää vanha, maisemallisesti arvokas Partakosken tie. Kärnäkosken kaksiaukkoinen kiviholvisilta on vuodelta 1886 ja yhdessä 1830-luvulla rakennetun myllyn kanssa se muodostaa kiintoisan kokonaisuuden. Myös Partakosken kauniissa koskimaisemassa on kaksiaukkoinen kiviholvisilta, joka on rakennettu 1900-luvun alussa. Järvitaipaleen vartiolinnake on pieni, kahdeksan bastionia käsittävä pitkänomainen varustus, jonka sisällä oli kymmenkunta rakennusta. Savitaipaleen linnoitusalueet ovat valtakunnallisesti arvokkaita maisemanähtävyyksiä.
alue: 61.271542095,27.705363198 61.271133732,27.703829432 61.271252298,27.702079403 61.269737998,27.703241852 61.268255141,27.701725928 61.267560027,27.703598377 61.264870724,27.705310269 61.264025336,27.705380201 61.262646287,27.707281842 61.263597973,27.711865049 61.263036875,27.713708980 61.262467700,27.714253082 61.261460516,27.713116260 61.260938987,27.710257749 61.262297330,27.706496535 61.263846925,27.704732149 61.264778088,27.704619538 61.267205171,27.703064262 61.268244001,27.700475687 61.269968042,27.701856994 61.270572873,27.700742813 61.270966606,27.700493218 61.271921960,27.698557533 61.272657119,27.699515982 61.273240581,27.701099648 61.273785849,27.701612559 61.274313348,27.703788426 61.273191591,27.705585646 61.271542095,27.705363198
historia: Turun rauhassa 1743 Venäjän ja Ruotsin välinen raja siirtyi Kymijoen läntiseen haaraan ja halkaisi Saimaan. Ruotsi pyrki Hattujen sodalla valtaamaan takaisin Venäjälle menettämiään alueita, mutta joutuikin luovuttamaan uusia alueita. Uuden rajan turvaksi rakennettiin linnakkeita sekä Ruotsin että Venäjän puolelle. Näistä yksi on venäläisten rakentama Partakosken linnake. Kustaan sota, jolla Kustaa III pyrki saamaan takaisin Venäjälle menetettyjä maa-alueita, päättyi ilman alueluovutuksia Värälän rauhaan 1790. Sodan seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin (1730-1800) johdolla. Kokonaan uusina, uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin Savitaipaleen seudun Kärnäkosken ja Järvitaipaleen lisäksi nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan sekä Anjalankoskelle Liikkala (ks. erilliset kohteet). Kärnäkoskelle, Lappeenrantaan ja Savonlinnaan perustettiin Saimaan laivaston tukikohdat, joiden yhteydenpitoa varten rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat (ks. Suvorovin kanavat -kohde). Partakosken linnoitustyöt oli aloitettu jo Turun rauhan 1743 jälkeen, ja varustukset korjattiin uusien linnakkeiden rakentamisen yhteydessä. Linnakkeet menettivät merkityksensä rajalinnakkeina vuoden 1809 jälkeen, ja Venäjä lakkautti ne. Kärnäkosken linnaketta on kunnostettu 1980-1990-luvulla Museoviraston johdolla työllisyystöinä.
kunta: k739
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Örön linnake
type: AreaOfInterest
kuvailu: Örön linnake Turunmaan saaristossa on yksi osa 1910-luvulla rakennettua laajaa ja moniportaista Pietari Suuren merilinnoitusta. Örön linnakkeen 1910-luvulla rakennetut patterit, tieverkosto, rakennuskanta, rakenteet ja luonto ovat säilyneet historiallisena kokonaisuutena. Örön saari on II Salpausselän jatkeena oleva hiekkasaari Kemiönsaaren ulkosaaristossa. Örön linnake on osa Venäjän keisarikunnan rakentamaa Pietari Suuren merilinnoitusta ja pääkaupunkia Pietaria vihollisen maihinnousulta suojaavan meripuolustusjärjestelmän päävastarinta-asemaa, joka käsitti Saarenmaan ja Hankoniemen tason. Örön linnakkeen alkuperäinen rakennuskanta käsittää parisenkymmentä hirsirunkoista ja lautaverhottua miehistö- ja talousrakennusta. Linnakkeen toiminnot jäsentyvät alkuperäisen mukulakivipinnoitetun tieverkoston varteen. Saaren etelä- ja pohjoiskärkeä yhdistävästä päätiestä, ns. "Pitkästä ikävästä" haarautuu saaren keskiosassa koilliseen keskeiselle kasarmialueelle johtava tie, "Lyhyt ikävä". Teiden yhteydessä ollut, pattereiden toimintoihin liittyvä kapearaiteinen rautatie on pengerryksiä lukuun ottamatta purettu. Itsenäisen Suomen kannalta Örön sijainti ei ollut strategisesti merkittävä, vaan saarta on käytetty koulutus- ja vartiolinnakkeena. Örön linnakesaaren rakennuskanta on myöhemmin täydentynyt, saarelle on rakennettu mm. kerhorakennus, sotilaskoti, koulu ja asuinrakennuksia ja vielä Kuntotalo 1990-luvulla. Linnakkeen alkuperäiseen varustukseen kuulunut, 1920-luvulla modernisoitu, järeä ns. Obuhov-patteri on museoitu 1980-luvulla. Puolustusvoimien vakituinen miehitys saarella on päättynyt ja saarta käytetään harjoitus- ja valvontatarkoituksiin. Pitkään suljettuna olleen saaren luonto on säilynyt ainutlaatuisen monipuolisena.
alue: 59.802946921,22.306202293 59.806405048,22.306234989 59.808541486,22.307389707 59.811384928,22.309276798 59.815508635,22.311815875 59.822193513,22.314203270 59.825893732,22.313682481 59.828134633,22.313367019 59.829939828,22.314049284 59.829961604,22.316127107 59.829260597,22.319971226 59.825160300,22.325436767 59.822982398,22.326054652 59.819511538,22.330078059 59.818198104,22.337334569 59.815656900,22.342474187 59.811283410,22.341733821 59.807950734,22.343759397 59.806242586,22.342854484 59.803973671,22.339429019 59.802599202,22.333176104 59.801712518,22.325919506 59.801578532,22.314815295 59.799513607,22.311259513 59.799227844,22.307661660 59.802946921,22.306202293
historia: Örön saari oli ennen linnakkeen rakentamista Hiittisten kylän laidunmaata, jossa ei ollut vakituista asutusta. Suomen sodan aikana Ruotsin laivasto käytti saarta tukikohtana ja saarelle haudattiin ruotsalaisia sotilaita, jotka olivat kuolleet sairauksiin ja taisteluissa, mm. Lövön kahakassa. Venäjä käynnisti 1910-luvun alussa Suomenlahdella Pietari Suurelle nimetyn merilinnoituksen rakentamisen torjuakseen Saksan mahdollisen hyökkäyksen Pietariin. Pääpuolustusasema sijoitettiin Suomenlahden kapeimmalle kohdalle Tallinnan ja Porkkalanniemen väliin. Suomen puolelle rakennettiin linnakkeet Utö, Örö ja Russarö sekä linnoitettiin Ahvenanmaata. Venäjä pakkolunasti Hiittisten Rosalan ja Bölen kylille kuuluneen Örön saaren. Rakennustyöt alkoivat 1915. Saarelle rakennettiin mukulakivettyjä teitä, kapearaiteinen rautatie, kasarmeja ja muita majoitusrakennuksia, ruokala, talousrakennuksia ja laiturit. Örön linnakkeen järeintä tykkikalustoa edusti neljä Obuhovin terästehtaan valmistamaa 305 mm tykkiä. Järeän patterin lisäksi saarella oli kaksi raskasta patteria ja ilmatorjuntapatteri. Itsenäinen Suomi sai Örön linnakkeesta modernin ja tulivoimaisen rannikkolinnakkeen. Linnoitusta käytettiin mm. koulutukseen ja sen varustusta uusittiin. Jatkosodassa Örö osallistui Hangon rintaman taisteluihin sivustatukena Bengtskärin taistelussa 1941. Sotien jälkeen Örö toimi ensin Hangon Rannikkopatteriston, 1970-luvulla Turun Rannikkopatteriston ja myöhemmin Saaristomeren Meripuolustusalueen koulutus- ja vartiolinnakkeena.
kunta: k322
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kasarmi
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Rikkaan playboyn Bruno Rygseckin asuinpaikka ja paikka jossa murha tapahtuu.
references: Komisario Palmun erehdys
spatial: i36

bibliographic citation: ...tarpoo ohitse Rikun Pubin
references: i943
spatial: i9319

Augusta Lampénin alkeiskoulu
type: Rakennus
alternative: Lampénin valmistava koulu
alternative: Lampuska
is part of: i6870
is part of: i7872
is part of: i35
lat: 60.1603857019566
long: 24.9508432096287

metadescription 7266
modified: 2010-02-02T15:32:02+0300

Kainuun puromyllyt (Kuusamonkoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kainuun pitkille vesistöreiteille, purojen varsille aikanaan rakennetuista sadoista vesimyllyistä on säilynyt kunnostettuina eri-ikäisiä ja -tyyppisiä myllyjä harvaan asutun metsäseudun omavaraistalouden kaudelta. Pienet vesimyllyt sijaitsevat usein muusta asutuksesta syrjässä hyvillä koskipaikoilla, jotka ovat saattaneet olla käytössä vuosisatoja. Myllyt ovat vaatimattomia hirsirakennuksia. Kokonaisuuteen kuuluu myllyuoma tai vesiränni sekä patolaite. Sisätiloissa on jauhatuslaitteiden lisäksi yleensä vain istuinpenkki. Yleisin vesimyllytyyppi Kainuussa on ollut hierin- eli härkinmylly, jossa myllyn sisälle on sijoitettu alavedellä pyörivä ratas. Seuraavaksi yleisin on ollut ratasmylly, joiden lisäksi löytyy myös muutama ostokoneistolla varustettu turbiinimylly. Härkinmyllyt ovat jääneet vähitellen käytöstä turbiinimyllyjen yleistyessä. Hyrynsalmella Komulankönkään hierinmylly Komulan kylässä on 1600-luvulta periytyvällä myllynpaikalla. Nykyinen myllyrakennus on rakennettu noin 1900. Mylly on ollut Kainuun myllyistä kookkaimpia ja tehokkaimpia ja ollut käytössä 1980-luvun alkupuolelle. Myllypato on rännin päässä. Korkialehdon ratasmyllyn on Rinnelehdon talo rakentanut Letuskylän Mättäikönpuron varteen on 1940. Vuoteen 1952 käytössä olleessa myllyssä on ulkopuolinen ylävesiratas, vesijohtoränni, patolaite ja alkuperäiset myllynkivet. Komulanköngäs ja Korkialehto ovat Kainuun edustavimpia puromyllykokonaisuuksia Ristijärven Karppalan ohella. Kuhmon Lammasperän Levävaaran mylly on vajaan kilometrin päässä sijaitsevan samannimisen talon oma hyvin pieni mylly, joka on valmistunut 1940-luvulla ja ollut käytössä 1960-luvulle. Vieksin kylän Kuusamonkosken 1930-luvun alussa rakennettu ratasmylly on ollut käytössä vuoteen 1946 saakka. Myllyn ohjauslaitteet sekä rännit ovat säilyneet kyläläisten kunnostamana. Niskankosken ratasmylly Saunajärven kylässä on rakennettu 1947 ja aktiivikäytössä se on ollut vielä 1952. Joesta kivivallilla erotettu myllyuoma päättyy patoon. Vuonteen…
alue: 64.413528479,29.261526039 64.413169966,29.259735834 64.414228283,29.258568437 64.414570763,29.260322456 64.413528479,29.261526039
historia: Kainuuseen syntyi kotitarvemyllyjä asutuksen ja viljelyalan laajenemisen myötä. Niitä rakennettiin suuri määrä etenkin myllyveron lakkauttamisen (1885) jälkeen. Myllyjä laskettiin olevan 1800-luvun lopulla peräti 1210. Vesimyllyjä myöhemmin kotitarvemyllyinä yleistyivät ensin höyry-, sittemmin sähkö- tai traktorimyllyt. Kainuun myllyperinteen selvittämiseksi inventoitiin 1980-luvun alussa kaikkiaan 75 kotitarvemyllyä. Museoviraston käynnistämään korjausprojektiin niistä valittiin kolmetoista myllyä Hyrynsalmen, Kajaanin (Vuolijoen), Kuhmon, Puolangan, Ristijärven, Sotkamon, Suomussalmen ja Paltamon alueella. Myllyrakennukset, niiden laitteistot, vesirännit ja patolaitteet kunnostettiin 1989-1990. Osa Kainuussa säilyneistä myllyistä on nykyisin kotiseutuyhdistysten ja erilaisten seurojen ylläpitämiä.
kunta: k290
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kapteeninkatu 26
type: Osoite
alternative: Joukola
is part of: Elokuvateatteri Atlantis
is part of: Elokuvateatteri Joukola
is part of: i35
lat: 60.1590045857366
long: 24.9458721291846

description: Teoksen päähenkilö Viktor Kärppä käy judotunneilla Tapanilan urheilukeskuksessa.
references: i2326
spatial: i8875

description: Marja-Liisa Tuomi: Töölön kylän vanhaa nimistöä
references: i6949
spatial: i22

Andsténin fajanssi- ja kaakelitehdas
type: Rakennus
is part of: i44
lat: 60.1850183083461
long: 24.9641831911521

Porin Vanha hautausmaa
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porin Vanha hautausmaa on esimerkki 1800-luvun alun kirkosta ja kaupunkiasutuksesta erillään olevasta hautausmaasta. Se kuvastaa muutoksia paitsi hautaustavoissa myös puutarhataiteen ja hautamuistomerkkien kauneusihanteissa. Porin vanha ruutukaava-alueen länsipuolella oleva, nyttemmin käytöstä pois jäänyt hautausmaa on vaikuttava kokonaisuus. Kiviaidan rajaamalla, luonteeltaan puistomaisella hautausmaalla on kolmisensataa hautamuistomerkkiä. Muistomerkkien joukossa on peltisiä, valurautaisia ja kivisiä hautamuistomerkkejä, joille klassilliset muodot ja aiheet ovat leimallisia. Monien sukuhautojen ympärillä on valurautainen aita. Hautausmaan aidan eteläpuolella olevalla, VI kaupunginosan yhtenäisen katunäkymän rajaamassa puistossa on arkkitehti Bertel Strömmerin 1935 suunnittelema tyyliltään funktionalistinen punatiilinen vesitorni. Se on osa aikakauden keskeistä teollisuus-, varasto- ja teknisten laitosten rakennustyypistöä, jossa funktionalismin muotokieli sai toteutuksensa. Korkea torni on kaupunkikuvallisesti merkittävä.
alue: 61.484133029,21.780717399 61.484766558,21.774910885 61.484922735,21.774908534 61.484883849,21.775879685 61.485873980,21.776226956 61.485851406,21.778454749 61.485937181,21.780780570 61.485632636,21.781684757 61.485309432,21.781783708 61.484272257,21.781429266 61.484304917,21.780822303 61.484133029,21.780717399
historia: Vuoden 1801 Porin suuren kaupunkipalon jälkeen ehdotettiin kirkon ympärillä olleen huonokuntoisen hautausmaan siirtämisestä kaupungin ulkopuolelle. Keskustassa sijaitsevan hautausmaan katsottiin kosteina kesinä levittävän tuolloin yleistä mätäkuumetta. Kaupungin uusi hautausmaa perustettiin Hampustenmäkeen, vaivaistalon viereen, kaupungin kortteleiden länsipuolelle. Hautausmaa vihittiin käyttöön käyttöön 1809. Uusi hautausmaa oli aluksi vajaan hehtaarin kokoinen. 1830 sitä laajennettiin ensin lähes kaksinkertaiseksi ja vielä 1850-luvun lopulla noin kolmeen hehtaariin. Hautausmaan alue ympäröitiin ensin tilapäisellä aidalla, joka varsin pian korvattiin etelä- ja länsipuolella muuratulla kiviaidalla. Aitaan tehtiin kaksi rautaista ristikkoporttia. Myös hautausmaan laajennusosat aidattiin samalla tavoin aiemman suunnitelman mukaisesti kiviaidalla. Kaupunkia laajennettiin 1860-luvulla uudella VI kaupunginosalla hautausmaan eteläpuolelle. 1879 annetun terveydenhoitoasetuksen perusteella asutuksen keskellä sijainneen hautausmaan käyttö oli lähes poikkeuksetta lopetettava viimeistään 30.6.1890. Laajennusta vaativan vanhan hautausmaan varsinainen käyttö päättyi 1880-luvulla ja uudeksi hautausmaaksi perustettiin Käppärän hautausmaa, johon hautaaminen alkoi 1884. 1800-luvun lopulla vanhaa hautausmaata ryhdyttiin hoitamaan puistona ja ilmeisesti jo tuolloin puutarhuri Fr. Söderberg laati aluetta varten suunnilleen nykytilannetta vastaavan puistosuunnitelman. 1890-luvulla tuolloin jo käytöstä pois jäänyt hautausmaa hieman pieneni, kun sen venäläisestä osasta lunastettiin maata rautatietä varten. Vesijohtoverkon rakentamista suunniteltiin Porissa 1900-luvun alkupuolella. Lopullinen päätös laitoksen rakentamisesta tehtiin 1934 ja saman vuoden elokuussa urakka annettiin Oy Yleiselle Insinööri-toimistolle. Arkkitehti Bertel Strömmer suunnittelema vesitorni valmistui 1935 ja kaupungin vesijohtolaitos otettiin käyttöön seuraavan vuonna.
kunta: k609
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Marmoripalatsi oli salaperäinen ja suljettu paikka. Se näytti ihan lumesta ja jäästä rakennetulta. Olimme kuulleet että sen oli rakennuttanut kaunis nainen, joka vanhetessaan tuli vain kauniimmaksi ja kauniimmaksi, kunnes hän äkkiä eräänä päivänä vain katosi." (s. 143)
references: i7759
spatial: i7384

Sinkkonen, Lassi
type: Kirjailija

Poroerotuspaikat ja -aidat (Ristenasoaivvi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 69.459419891,26.284388025 69.459298557,26.279984874 69.461076813,26.278093176 69.463795622,26.275198210 69.466387591,26.264799222 69.469661463,26.265591741 69.469627814,26.269237161 69.468148890,26.275955867 69.463023059,26.281635569 69.460279350,26.285721208 69.459419891,26.284388025
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k890
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hamstern
type: Rakennus
alternative: Aleksanterinkatu 11
is part of: Kluuvi
is part of: i6665
lat: 60.1691910128197
long: 24.9468705724266

metadescription 7502
modified: 2010-02-04T16:47:33+0300

metadescription 2352
modified: 2010-09-17T11:25:31+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1491419~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1491421~S9*fin

metadescription 5473
modified: 2010-09-17T11:07:31+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Mankolan alue
type: AreaOfInterest
alue: 62.269238068,25.725332548 62.270347077,25.724740574 62.271027374,25.724800124 62.271021394,25.732803779 62.266234163,25.733224517 62.265421951,25.726193110 62.266028892,25.722996873 62.267598885,25.720882408 62.268830906,25.720549424 62.269238068,25.725332548
kunta: k179
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Päätön kana, ravintola
type: Ravintola
is part of: i56
lisätietoja: http://www.nyyrikki.fi/
lat: 60.2143355332238
long: 24.9443455612245

metadescription 5807
modified: 2010-09-17T11:06:07+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Helenankadun huutokauppakamari
type: MuuPaikka
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1686415078651
long: 24.955677936889

Kristineström ja Ainola (Kristineström)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kristineströmin sahan päärakennus 1700-luvun lopulta ja Ainolan erämaahuvila 1900-luvun alusta ovat edustavia esimerkkejä Perä-Pohjolan sahaustoiminnan varhaisvaiheisiin ja puutavarayhtiöiden maanomistukseen liittyvästä rakennusperinnöstä Lapissa. Kristineström ja Ainola liittyvät merkittävimmän peräpohjalaisen sahanomistajan Anders Kurthin ja hänen perillistensä myöhemmin perustaman Anders Kurth & Co:n vaiheisiin. Lapin vanhimman 1760-luvulla Tengeliönjoenvarteen perustetun ja vuoteen 1901 toimineen Kristineströmin eli Yliportimon sahan toiminnasta on ainoana rakennuksena säilynyt entisöity patruunantalo 1700-luvun lopulta. Torasjärven rannalla sijaitseva Ainolan erämaatilan yhtenäinen, jugendvaikuteinen rakennusryhmä 1900-luvun alusta muodostuu tornillisesta päärakennuksesta, pienemmästä asuinrakennuksesta, kaksikerroksisesta asuinaitasta, pitkästä makasiinirakennuksesta, aitasta, navetasta ja isosta kalustovajasta. Rannassa on uimahuone ja venevaja.
alue: 66.376706693,23.841012331 66.378241195,23.838835386 66.379050101,23.840494431 66.379565375,23.843548144 66.379817114,23.846990716 66.378033125,23.848007730 66.376760151,23.847899421 66.376706693,23.841012331
historia: Lapin ensimmäiset vesisahat perustettiin 1700-luvun lopulla. Vanhin vesisaha oli torniolaisten porvareiden Tengeliönjokeen 1762 rakennuttama Portimokosken eli Kristineströmin saha. Torniolaiset pormestari Petrus Pipping ja hovikamreeri Abram Fougt saivat Portimokoskeen perustettavan sahan priviligiokirjan 31.12.1760. Privilegioiden perusteella saha oli Pohjois-Ruotsin ensimmäinen hienoteräinen vesivoimalla toimiva kaksiraaminen 22-teräinen sahalaitos ja sen sahattava puumäärä sai olla 2000 täysikasvuista puuta. Saha ja sen päärakennukseksi rakennettu patruunantalo sai nimen "Kristineström" Fougtin tukholmalaissyntyisen puolison, Christine Striggertin mukaan. Maatila perustettiin vuonna 1767 ja tilan hoidosta vastasivat inspehtoorit, kirjanpitäjät ja sahanhoitajat. Kristineströmin sahan vaiheisiin liittyy myös Porvoossa syntynyt E.J. Längman viipurilaissyntyisen Paul Wahlin kanssa, mutta heidän yhtiönsä purkautui. Anders Kurt osti Kristineströmin 1849 ja harjoitti sahatoimintaa vuoteen 1901. Vuosina 1896-1903 Kristineströmissä toimi yksityinen kansakoulu, jossa oppilaina oli talon torppareiden sekä lähiseudun lapsia. Porilainen Rosenlew AB tuli osakkaaksi yhtiöön 1910 ja osti tilan kokonaan 1931. Tilalla harjoitettiin maanviljelystä ja karjataloutta vuoteen 1950 asti. Toisen maailmansodan aikana Rovaniemen lastenkoti sijoitettiin Kristineströmin kartanoon ja 1941 siellä toimi Ristellan Toipilaskoti kenraali K.M. Walleniuksen johdolla. Ainolan historia alkoi 1899 Otto Kurthin ostaessa tilan paikalliselta metsänvartijalta. Kurth rakensi ja suunnitteli päärakennuksen Ainolan sekä muuta rakennukset: vanhan Anjalan, Nukkulan, Muonalan, Vesilän, Verkkolan sekä Navetan. Otto Kurth luopui Ainolan tilasta 1939 ja myi sen Ragnar Nordströmille. Sotavuonna 1939-1940 Ainolaan majoitettiin lähes 50 henkeä, Nordströmien lisäksi professori T.M. Kivimäen sekä kenraali Walleniuksen perheet.
kunta: k976
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 560
modified: 2010-09-17T11:13:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1452308~S9*fin

Haltiala
type: Kaupunginosa
is part of: i63
lat: 60.2651586605028
long: 24.928859913953

metadescription 8213
modified: 2010-02-05T15:48:15+0300

Kampinkatu
type: Fakta
content: Minkä niminen Urho Kekkosen katu oli aikaisemmin? Urho Kekkosen kadun aikaisempi nimi oli Kampinkatu. Vanhojen puhelinluetteloiden karttojen vertailu paljastaa, että nimi on muutettu vuoden 1980 vaiheilla, todennäköisesti presidentin 80-vuotispäivän (3.9.1980) yhteydessä.
language: fin
spatial: i9324
temporal: i115

metadescription 15
modified: 2009-04-29T08:22:39+0300

metadescription 6184
modified: 2010-09-17T11:16:37+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pelon maantiede
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i8307
temporal: 1990-luku
lisatietoa: Perustuu Anja Kaurasen romaaniin.
näyttelijä: i8306
näyttelijä: i8305
ohjaaja: i1905

Stadin kastanjat
type: Fakta
content: Helsingin puistoissa kasvaa ihania kastanjapuita. Ovatko nämä hevoskastanjoita, ja ovatko niiden pähkinää muistuttavat sisällöt syömäkelvottomia? Voiko kastanjoita ottaa koristekäyttöön ja miten? Entä missä kasvaa syötäviä paahdettavia kastanjoita? Suomessa kasvava kastanjalajike on juuri hevoskastanja (Aesculus), jonka sukuun kuuluu 15 pensas- ja puulajia, jotka ovat kotoisin pohjoiselta pallonpuoliskolta. Helsingissä kasvaa kolmea eri kastanjalajiketta: balkaninhevoskastanjaa, punahevoskastanjaa sekä keltahevoskastanjaa. Näiden kastanjapuiden hedelmät, sekä niiden sisältä löytyvät siemenet (pähkinät), sisältävät haitallisia aineita, eivätkä ole syömäkelpoisia. Paahdettavat kastanjapähkinät ovat peräisin jalokastanjasta (Castanea sativa). Puu on alun perin kotoisin Vähä-Aasiasta, josta se on viljelyn myötä levinnyt koko Välimeren alueelle sekä Etelä- ja Keski-Eurooppaan. Tämä lajike ei ole meillä Suomessa talvenkestävä. Suomessa kasvavia kastanjapähkinöitä voi toki käyttää koristeena, niin kauan kuin muistaa että ne ovat myrkyllisiä eikä niitä tule syödä. Muuten vain mielikuvitus on rajana. Kastanjoiden tummanruskea väri tuo mukavasti kontrastia syksyn väreihin, ja niitä voi esimerkiksi kerätä kulhoon ruskalehtien kera ja pitää kotona pöydällä tai ikkunalaudalla. Ne sopivat myös koristekransseihin. Lähteet: Alanko Pentti: Koristepuut ja -pensaat : kotipihan suosituimmat puuvartiset kasvit (Tammi 2003) Vedel Helge: Välimeren puut ja pensaat (Tammi 1977) http://www.homesandgardens.com/gardens/plants/autumn/November__chestnuts_article_72317.html Tästä kirjasta voi olla apua koristeiden tekemiseen: Mattila Katri: Luonnonkasveista kodin koristeet ja tekstiilit
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 6518
modified: 2010-02-02T17:04:23+0300

metadescription 8473
modified: 2010-02-02T15:43:51+0300

Moikipään kalasatama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Moikipään (Molpe) kylän kalasatama on ollut Korsnäsin paras satamapaikka ja yksi laajimmista Pohjanlahden rannikon merenkulkuun ja kalastukseen liittyvistä satama-alueista. Eri-ikäiset venevajat ja talaat ovat levittäytyneet Finnhamnsvikenin ja Finnhamnin rannoille pitkänä yhtenäisenä rivistönä. Niiden vierellä on verkonkuivatuskenttä, jossa on edelleen useita, osin melko huonokuntoisia verkkojen kuivaukseen käytettyjä puutelineitä. Ranta-alueella toimii kalanjalostustehdas.
alue: 62.865047289,21.257130155 62.865035035,21.256418722 62.865214598,21.255509757 62.865422130,21.254459577 62.865720054,21.253212216 62.865890952,21.252061108 62.865888235,21.251433764 62.865812118,21.250717452 62.864769113,21.250435145 62.863554157,21.250598274 62.863463204,21.249809842 62.863463888,21.248355784 62.863521203,21.247515826 62.863638544,21.246739326 62.863773338,21.246110056 62.864013247,21.245315817 62.864160265,21.244842265 62.864738829,21.243427899 62.867535814,21.248721253 62.866743204,21.260208330 62.864817097,21.260304441 62.865047289,21.257130155
historia: Korsnäsin Moikipäässä oli keskiajalla ruotsalaisasutusta. Asutus tiivistyi Finnbyn luonnonsataman äärelle. Satamaranta oli alun perin saari, joka oli yhdistetty mantereeseen kivisillalla. Maannousun vuoksi saari yhdistyi mantereeseen. Kivisillan jäänteitä oli nähtävillä vielä 1930-luvulla.
kunta: k280
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Wulffin huvila
type: Rakennus
is part of: i8626
is part of: i82
lat: 60.1837533620535
long: 25.0013389682904

metadescription 8807
modified: 2010-03-09T15:48:43+0300

metadescription 6778
modified: 2010-09-17T11:24:34+0300

Gamla luffaaja
type: Pop / Rock
language: StadinSlangi
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i143
saveltaja: i6672

metadescription 4131
modified: 2010-09-17T11:23:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1714154~S9*fin

Tango Mäntyniemi
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Mäntyniemi
temporal: 1990-luku
temporal: i115

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: i7258

Vihan päivät
type: TV-Sarja
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1700-luku
lisätietoja: http://muistikuvaputki.yle.fi/rouvaruutu/vihan-paivat-din-vredens-dag
näyttelijä: i8208
näyttelijä: i8209
näyttelijä: i8207
ohjaaja: i7809

bibliographic citation: Rakkaani, missä sinä viivyt? Kesä Esplanadin on kovin lyhyt.
references: Kesä Espalla
spatial: i6610

Johanneksen tunnustukset
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Munkkiniemi
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i1720

Pettersson, Vicke
type: Kirjailija

Hietaniemi
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i25
spatial: i6609
temporal: i116
esittaja-musiikki: i477
saveltaja: i477

Metsä, Mika
type: Muusikko

purjeenteko
created: 2012-05-24T13:04:00.836+00:00
modified: 2012-05-24T13:04:00.928+00:00

metadescription 7229
modified: 2010-09-17T11:25:18+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1907242~S9*fin

Elävät ja kuolleet
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Fleminginkatu 4
spatial: Porthaninkatu 17
spatial: i6587
temporal: i108
kirjoittaja: i1978
lisatietoa: Teokseen Elävät ja kuolleet Hannu Mäkelä sai inspiraation Helsingin kaupunginmuseon ja Rikosmuseon yhteisestä 'Rikospaikka Helsinki' -näyttelystä, jossa oli esillä Fleminginkatu 4:n rikospaikkakuva. Näyttelystä voit lukea enemmän Helsingin kaupunginmuseon Sofia-lehdestä 1/2007. Valokuvista on saatavilla myös näyttelyjulkaisu Rikospaikka: Helsinki.
lisätietoja: http://www.hel.fi/static/hkm/sofialehdet/sofia2007_1.pdf
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 9184
modified: 2010-09-17T11:29:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1855561~S9*fin

metadescription 6680
modified: 2009-08-04T16:05:20+0300

16 kilsaa Kontulaan
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i100
temporal: i116
esittaja-musiikki: i119
saveltaja: i119

Jung, Dora
type: Taiteilija

Trilogia
type: Muusikko

description: Pasaasin arkkitehti
references: i6871
spatial: i6977

Holopainen, Merika
type: Muusikko
spatial: Mäkelänrinteen lukio

metadescription 7489
modified: 2010-02-02T15:35:12+0300

metadescription 4985
modified: 2010-09-17T11:28:21+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1021956~S9*fin

Tankarin ja Trutklippanin majakka- ja luotsiyhdyskunnat (Trutklippan)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tankarin ja Trutklippanin loisto-, majakka- ja luotsiyhteisöt muodostavat monipuolisen, ajallisesti kerrostuneen ja hyvin säilyneen kokonaisuuden. Tankarin majakka ja Trutklippanin linjaloisto ovat Kokkolan historiallisen kaupunkiväylän tärkeimmät merimerkit. Tankarin saari sijaitsee Kokkolaan johtavan väylän alkupisteessä. Tankar on noin 750 metriä pitkä kalliosaari, jonka kasvillisuuden muodostaa matala pensaskasvillisuus ja siellä täällä kasvava lehtimetsä. Tankarin pohjois- ja länsipuolella aukeaa rannaton meri ja etelässä sijaitsee sirpaleinen Öijan saaristo. Saaren itärannalla on vanha kalastajien ja hylkeenpyytäjien kylä sekä 1700-luvulla rakennettu kirkko. Tankarin majakkayhteisön rakennukset ovat keskittyneet saaren korkeimmalle kohdalle majakan ympäristöön. Tankarin 1889 rakennettu majakka on 29,6 metriä korkea. Sen runko muodostuu teräsristikkopalkeista ja ulkokuori yhteen niitatuista metallilevyistä. Valolaitteena on Ranskassa valmistettu toisen luokan Fresnell-linssistö. Tyvestä voimakkaasti levenevä majakkatorni on perustettu korkean graniittijalan päälle. Majakan värityksenä on kaksi punaista raitaa ja niiden välissä valkoinen raita. Majakanvartijoiden rakennukset keskittyvät majakan itäpuolelle säännöllisen umpipihan muotoon. Niihin kuuluu asuinrakennus, harmaakivikellari, sauna, varastomakasiini, halkovaja ja käymälä. Pihapiirin ulkopuolella on lisäksi luotsien asuinkasarmi sekä useita metrejä korkea kivikummeli. Tankarin majakan luoteispuolella on vanha sumumerkinantoasema. Sireenirakennuksen vieressä on lintuasemaksi muutettu majakanrakentajien tekemä paja. Saarella on myös luotsiasema vuodelta 1975. Se on matala betonirakennus, jonka päädyssä on valvomotorni. Trutklippanin 1800-luvun lopun linjaloisto on rakennettu samaan aikaan kuin Tankarin majakka. Trutklippanin kahdesta loistosta alempi on historiallisessa asussaan, ylempi loistorakennus on korvattu betonisella linjataululla. Trutklippanilla on säilynyt harvinainen loistonhoitajien rakennusry…
alue: 63.907492181,23.025324814 63.907358104,23.026272921 63.905896038,23.028095665 63.902699605,23.030890705 63.901345151,23.030153611 63.899488854,23.031223797 63.899856687,23.029071971 63.902266954,23.022915104 63.903664711,23.020697440 63.905689222,23.023156815 63.906786760,23.022960807 63.907492181,23.025324814
historia: Kokkolan porvarit, joiden toimeentulossa kauppamerenkululla ja laivanrakentamisella oli merkittävä osuus, huolehtivat kaupunkiin johtavien väylien turvallisuudesta sekä laivojen luotsaamisesta satamaan. Tankarin luodolla, joka oli vanha merenkulun tunnuspaikka, toimi 1760 neljä luotsia ja luodolla oli 1700-luvulla Kokkolan porvareiden ylläpitämä kivikummeli. Vanhan kummelin viereen rakennettiin 1825 puinen tunnusmajakka. Valtio ryhtyi hoitamaan luotsausta 1848 ja Tankarin luotsit siirtyivät valtion palkkalistoille, kun Pohjanmaan luotsipiiri perustettiin seuraavana vuonna. Majakkakomitea ehdotti 1880, että Kokkolan edustalle tulisi rakentaa valomajakka ja helsinkiläiseltä Osbergin konepajalta tilattiin rautainen majakkatorni valolaitteineen 1888. Rautaelementit valmistettiin Saksassa ja valolaitteet Pariisissa. Tankarin majakan valo sytytettiin ensimmäisen kerran 15.10.1889. 1880-luvun lopulla valmistuivat rakennukset majakkamestarille ja kolmelle majakanvartijalle. Trutklippanin loisto rakennettiin samaan aikaan Tankarin majakan kanssa. Loisto valmistui 1890 ja se oli alun perin kahden majakkamaisen loistorakennuksen muodostama linjaloisto. Se oli majakoiden tapaan miehitetty ja loistonhoitajat asuivat työpaikkansa vieressä. Tankarin majakalle vedettiin sähkökaapeli mantereelta 1974, jolloin myös majakanvartijoiden määrä pudotettiin kahteen. Myöhemmin majakka automatisoitiin, jolloin myös sen miehitys lopetettiin. Tankariin 1903 hankittu kuulamoottorilla toimiva sumumerkinantolaitos korvattiin 1961 sähköisesti toimivalla nautofonilla. Uusi luotsiasema valmistui 1975. Myös luotsien käyttämässä kutterisatamassa tehtiin suuria muutoksia 1970- ja 1980-luvuilla.
kunta: k272
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kausiasunto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinki ei kuulu kellekään
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i139
saveltaja: Vaara, Tero

metadescription 9778
modified: 2011-10-03T18:21:06+0300

metadescription 7131
modified: 2010-02-02T15:24:40+0300

Läntinen Brahenkatu 10
type: Osoite
is part of: i42
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.1887921845218
long: 24.9477332959313

metadescription 5436
modified: 2010-09-17T11:07:29+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 2315
modified: 2011-07-11T14:23:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1487851~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1613544~S9*fin

Kustaanmiekan kautta
type: Viihdemusiikki
audience: Lapset
language: fin
spatial: i7889
temporal: i115
esittaja-musiikki: i443
saveltaja: i443

Komisario Palmun erehdys
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
relation: i8650
spatial: i36
temporal: i109
kirjoittaja: i1221

metadescription 9420
modified: 2010-09-24T11:16:40+0300

metadescription 7391
modified: 2010-02-02T15:32:20+0300

Horslökin kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Horslökin kylä Pernajan läntisessä saaristossa on yksi Suomenlahden rannikon ja saariston parhaiten 1900-luvun alkupuolen yleisilmeen säilyttäneistä kylistä. Sarvisalon suuren saaren eteläkärjessä sijaitseva Horslökin asutus on luonteeltaan tiivistä ja pienimittakaavaista. Asutus on rakentunut kyläteiden varsille merenrantaan laskevaan etelärinteeseen ja etelänpuoleisen rannan suuntaisesti. Kyläsatamassa on säilynyt ryhmä ranta-aittoja. Kylän nykyinen rakennuskanta koostuu pääasiassa 1800-luvulta ja 1900-luvun alkupuolelta peräisin olevista maatilojen talouskeskuksista, mäkituvista ja huviloista. Rakennuskanta on pienimittakaavaista ja yleisväritykseltään punamullattua valkoisine detaljeineen. Pihapiirejä rajaavat kivi- tai lauta-aidat. Kylän itäosassa on meren rannalla klassistishenkinen kaksikerroksinen 1920-luvulla rakennettu kansakoulu, joka on toiminut myöhemmin mm. leirikeskuksena.
alue: 60.276999748,25.971037777 60.275972910,25.972855163 60.272303237,25.960425399 60.270095450,25.943292811 60.273461413,25.936030488 60.275869780,25.934261177 60.279760416,25.939808928 60.283072384,25.946321810 60.284982884,25.956788529 60.281725598,25.963993987 60.281635556,25.960744192 60.278231131,25.954998322 60.275300978,25.960294898 60.277024461,25.965898843 60.276999748,25.971037777
historia: Horslökin kylän pysyvä asutus syntyi jo keskiajan kuluessa. Horslök oli 1500-luvulla Härkäpään ulkokylä, mutta erosi omaksi kyläkseen 1600-luvulla. Kylän kaikki tilat olivat itsenäisiä talonpoikaistaloja. 1560-luvulla Horslökin kylässä oli viisi taloa. Asutus sijoittui vielä 1700-luvun lopulla Marvikenin ja nykyisen pienvenesataman pohjoispuolelle. Marvikenin maatumisen jälkeen asutuksen painopiste siirtyi kylän eteläosaan.
kunta: k434
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Dagmarinkatu 7
type: Osoite
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1729180029869
long: 24.9282648474764

metadescription 7725
modified: 2010-02-02T15:40:03+0300

Munkkivuoren kirkko
type: Kirkko
is part of: i13
lat: 60.2060640704157
long: 24.8751310693841

Vihtilän kulma
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i34
spatial: Vihtilä
spatial: Kanniston leipomo
temporal: i115
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: i116
temporal: i114
kirjoittaja: i4981
kirjoittaja: i8918
lisatietoa: Tarinat koottu talkoovoimin asunto-osakeyhtiön 75-vuotisjuhliin.

metadescription 5696
modified: 2010-09-17T11:08:36+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9680
modified: 2011-06-13T15:57:34+0300

Saaren virkatalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaren kartano on yksi harvoista säilyneistä kuninkaankartanoista ja sen merkitystä lisää sen pitkä historia sotilasvirkatalona. Kartano on osa Mynälahden suurta kartanokeskittymää. Mynämäenlahden rannalla oleva Saaren kartano sijaitsee keskiaikaisen kuninkaankartanon paikalla niin, että pihasommitelma perustuu yhä 1600-luvulla kehittyneeseen muotoon. Etelään avautuva, rakennusten rajaama 1600-luvun pihasommitelma on peräisin 1600-luvulta samoin kuin nykyisen päärakennuksen alla olevat suuret holvikellarit, joiden päälle päärakennus on rakennettu uudelleen 1770-luvulla. Mansardikattoisen klassistisen päärakennuksen kustavilaiset interiöörit ovat lähes tyystin hävinneet 1900-luvun korjauksissa. Pihan laidoilla on lisäksi sivurakennukset, joissa toisessa on keittiö ja leivinhuone ja toisessa palvelusväen rakennus. Rakennuskantaa ympäröi puisto, joka on saanut muotonsa 1700-luvun puolivälissä. Kartanoon liittyy päärakennuksen koillispuolella useita talousrakennuksia, joihin kuuluu mm. kookas kivinavetta. Saaren kartano sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella Mynämäenlahti.
alue: 60.632989483,21.857193113 60.632678562,21.860403509 60.629451275,21.862977921 60.629521747,21.865978333 60.627092847,21.865936133 60.624393485,21.861970444 60.622865602,21.850882633 60.625425641,21.850639086 60.628758626,21.847655235 60.629834259,21.851033453 60.629553976,21.851978404 60.630101337,21.852157332 60.630460382,21.851509705 60.632580707,21.852977968 60.632672357,21.856944847 60.632989483,21.857193113
historia: Saaren kartano muodostettiin 1500-luvun lopulla Iso-Saaren ja Vähä-Saaren tiloista. Iso-Saari oli kuulunut Turun tuomiokirkolle vuodesta 1295 ja Vähä-Saari Mynämäen kirkolle. Tilat peruutettiin kruunulle uskonpuhdistuksen yhteydessä, jonka jälkeen tilasta tuli kuninkaankartano. Myöhemmin se oli läänityksenä monilla valtasuvuilla, kunnes isossa reduktiossa tila peruutettiin kruunulle ja määrättiin virkataloksi 1681. Saari toimi Turun ja Porin läänin ratsurykmentin ja 1790-luvulta lähtien Porin rykmentin everstin puustellina. Augustin Ehrensvärd oli viimeiset vuotensa Saaren virkatalon haltijana. Rakennuskanta uusiutui pihasommitelmaa ja kellareita lukuun ottamatta kokonaan 1773 tulipalossa. Saaren virkatalon rakentamisessa ei noudatettu sotilasvirkataloille vahvistettuja mallipiirustuksia, vaan vanha kellarikerros määräsi rakennuksen koon ja huonejärjestyksen. Saaren 1777 valmistuneen päärakennuksen suunnitteli Turun kaupungin arkkitehti C.F. Schröder, jonka suunnitelmaan vaikuttivat Carl Hårlemanin 1752 tekemät mallipiirustukset. Yhtä aikaisesti päärakennuksen kanssa valmistui pihaneliön laidoille sivurakennus keittiötä ja leivinhuonetta varten sekä ns. kavaljeerirakennus palvelusväelle. Vuoden 1943 jälkeen kartanossa toimi Työtehoseura ja koulukoti. Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen koeasema kartanossa toimi 1959-2005. Koneen Säätiö osti päärakennuksen puistoalueineen 2006.
kunta: k503
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Luck Lady
type: Ravintola
alternative: Kirkonkyläntie 5
is part of: i74
lisätietoja: http://www.luckylady.fi/
lat: 60.2518864340105
long: 25.0080983280129

metadescription 7985
modified: 2010-02-02T15:41:14+0300

description: Heikinkadun henkiolennot
references: i3083
spatial: Mannerheimintie 10

metadescription 523
modified: 2010-02-08T16:39:15+0300

Kamppi
type: Kaupunginosa
lat: 60.1660705139765
long: 24.9311505687758

description: Lallukan sali, käytävä ja vierasateljee
references: Helsinki-tiloja
spatial: i6968

bibliographic citation: Alimman kerroksen ikkunat olivat suuret, melkein näyteikkunat, ja jos joku utelias vaivautui kurkistamaan niistä sisälle, hän näki verhojen lomasta kahvilan, jonka pöytien ääressä istui naisia ja miehiä syömässä, särpimässä kahvia tai nuhjaamassa muutoin vain toistensa puoleen kumartuneina. Se oli Helsingin rikospoliisin ruokala, Sofian grilli.
references: Harjunpää ja pyromaani
spatial: i7776

Kruunuvuori
type: Tietokirja
language: fin
relation: Cygnaeus, Johan Jakob
relation: Goldbeck-Löwe, Albert
spatial: Villa Walhelm
spatial: i7728
spatial: i7729
spatial: Kruunuvuorenlampi
spatial: Laajasalo
spatial: i7730
spatial: Villa Hålvik
spatial: i7720
spatial: i7719
spatial: i7726
spatial: i7721
spatial: i7727
spatial: Lindbergin huvila
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i106
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i108
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i7718

tykkiaukot
created: 2012-05-24T07:13:46.567+00:00
modified: 2012-05-24T07:13:46.893+00:00

Akonpelto, Päivi
type: Nayttelija

metadescription 8436
modified: 2010-02-02T15:42:55+0300

Sairaala / Merisotakoulun päärakennus
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:43:41.727+00:00
modified: 2012-12-13T09:28:08.53+00:00
subject: kirjastot
subject: p25417
subject: p49613
subject: voimistelusalit
kuvailu: Nykyisen Merisotakoulun päärakennuksen D 13 paikalla oli Viaporin rakentamisen alkuaikoina seitsenhuoneinen tykistöverstas, joka muodosti osan bastionien Scheffer ja Stiernroos välisestä tenaljista. Tykistöverstas rakennettiin lähes kokonaan vuonna 1752 - aloitusvuoden urakasta jäivät vain vesikatto ja uunien muuraus tekemättä. Lautakatto valmistui seuraavana vuonna ja uunitkin pian sen jälkeen. Ruotsin vallan lopulla 1803 kolme huonetta tykistön verstastalosta oli kuninkaallisen tykistön kapteeni Hjernen komppanian käytössä. G Melan esitti suunnitelman talon kunnostamiseksi kaksikerroksiseksi siten, etteivät kaikki huoneet enää olisi olleet läpikuljettavia vaan olisi muodostettu selviä huoneistoja keittiöineen. Porraskäytävät ja ulkoeteiset kuuluivat myös suunnitelmaan. Venäläisen varuskunnan alkuvuosina Tykistöverstas oli pohjakaavaltaan L-muotoinen. Nykyinen kolmikerroksinen tiilirakennus oli alunperin sairaala ja se kuului vuoden 1844 suureen yleissuunnitelmaan. Työt aloitettiin vuonna 1846 rakentamalla yksikerroksinen yhteysrakennus Merihallinnon sairaalan (D 12) ja uuden sairaalan välille. Yhteysrakennukseen sijoitettiin anatomian sali ja rukoushuone. Varsinaisen sairaalan rakentaminen aloitettiin vuonna 1849 ja se valmistui 1852. 200-paikkaisen sairaalan tieltä purettiin aiemmat rakennukset ruotsalaisaikainen tykistöverstas N 90 ja puinen keittiörakennus N 96. Urakkasumma oli 70 490 ruplaa hopeassa. Uusi sairaala rakennettiin pohjakaavaltaan samanlaiseksi kuin 20 vuotta aiemmin valmistunut merihallinnon sairaala D 12. Siinä oli sivukäytävä ja pääporras keskiakselissa. Yhtäläisyys rajoittui kuitenkin vain pohjakaavaan. Julkisivut koristeltiin monin listoituksin ja pieniruutuiset ikkunat ryhmitettiin pareittain, joten rakennus oli ulkoasultaan hyvin erilainen kuin yksinkertaista empireä edustava esikuvansa. Naisille ja lapsille rakennettiin erillinen 20-paikkainen puinen sairaala. Krimin sodan aikoihin 1855 talon vesikatto vahvistettiin kahden hirsikerran paksu…
historia: Nykyisen Merisotakoulun päärakennuksen D 13 paikalla oli Viaporin rakentamisen alkuaikoina seitsenhuoneinen tykistöverstas, joka muodosti osan bastionien Scheffer ja Stiernroos välisestä tenaljista. Tykistöverstas rakennettiin lähes kokonaan vuonna 1752 - aloitusvuoden urakasta jäivät vain vesikatto ja uunien muuraus tekemättä. Lautakatto valmistui seuraavana vuonna ja uunitkin pian sen jälkeen. Ruotsin vallan lopulla 1803 kolme huonetta tykistön verstastalosta oli kuninkaallisen tykistön kapteeni Hjernen komppanian käytössä. G Melan esitti suunnitelman talon kunnostamiseksi kaksikerroksiseksi siten, etteivät kaikki huoneet enää olisi olleet läpikuljettavia vaan olisi muodostettu selviä huoneistoja keittiöineen. Porraskäytävät ja ulkoeteiset kuuluivat myös suunnitelmaan. Venäläisen varuskunnan alkuvuosina Tykistöverstas oli pohjakaavaltaan L-muotoinen. Nykyinen kolmikerroksinen tiilirakennus oli alunperin sairaala ja se kuului vuoden 1844 suureen yleissuunnitelmaan. Työt aloitettiin vuonna 1846 rakentamalla yksikerroksinen yhteysrakennus Merihallinnon sairaalan (D 12) ja uuden sairaalan välille. Yhteysrakennukseen sijoitettiin anatomian sali ja rukoushuone. Varsinaisen sairaalan rakentaminen aloitettiin vuonna 1849 ja se valmistui 1852. 200-paikkaisen sairaalan tieltä purettiin aiemmat rakennukset ruotsalaisaikainen tykistöverstas N 90 ja puinen keittiörakennus N 96. Urakkasumma oli 70 490 ruplaa hopeassa. Uusi sairaala rakennettiin pohjakaavaltaan samanlaiseksi kuin 20 vuotta aiemmin valmistunut merihallinnon sairaala D 12. Siinä oli sivukäytävä ja pääporras keskiakselissa. Yhtäläisyys rajoittui kuitenkin vain pohjakaavaan. Julkisivut koristeltiin monin listoituksin ja pieniruutuiset ikkunat ryhmitettiin pareittain, joten rakennus oli ulkoasultaan hyvin erilainen kuin yksinkertaista empireä edustava esikuvansa. Naisille ja lapsille rakennettiin erillinen 20-paikkainen puinen sairaala. Krimin sodan aikoihin 1855 talon vesikatto vahvistettiin kahden hirsikerran paksu…
paikan tyyppi: sairaala
lat: 60.14970713688567
long: 24.97925825119023

Museosilta (Etelänkylän Isosilta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 64.457606790,24.240320843 64.458693016,24.241880740 64.458409414,24.242863178 64.457462606,24.241416317 64.457606790,24.240320843
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k625
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hei vaan - suihkukaivoveistos
type: MuuPaikka
alternative: Vapaakyyti-veistos
is part of: i6610
is part of: i6445
is part of: i33
lat: 60.1676016398449
long: 24.9506516817817

metadescription 8696
modified: 2010-02-10T17:51:46+0300

Lapsuus
type: Kaunokirjallisuus
language: swe
language: fin
spatial: Meritullintori
spatial: i6665
spatial: i7652
spatial: Meritullinkatu
spatial: i6422
spatial: i6436
spatial: i8487
spatial: Kruununhaka
temporal: i109
kirjoittaja: i1116
lisatietoa: Bo Carpelanin Lapsuus Sanojen ajassa
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Lindön kartanomaisema (Lindö)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lindön kartanomaisema on Länsi-Uudellemaalle tyypillinen, pienimittakaavainen kokonaisuus, johon kuuluvat vuosisataiset Gretarbynlahden rantapellot sekä kartanon korkeatasoinen rakentaminen. Lindön kartano on Tenholan kirkolta Bromarviin johtavan tien varressa, Lindönlahden ja Gretarbynlahden välisen kannaksella. Kartanorakennukset sijaitsevat korkealla etelärannalla, talousrakennukset maantien pohjoispuolella omana ryhmänään ja alustalaisten asuinrakennukset ja koulu maisemamuotoihin huolellisesti sijoitettuina metsien raajamien peltoaukeiden laidoilla. Tammimetsät ja lehtevät jalopuut viestivät alueen pitkästä kulttuurihistoriasta. Kartanon viljelykset ovat sijoittuneet pohjoispuolisen Gretarbynlahden rannalle. Lindön kartanon päärakennus vastaa suhteiltaan ja yleispiirteiltään kustavilaisen kauden kartanorakentamisen ihannetta, mutta sitä on jonkun verran muutettu 1930-luvulla, esimerkiksi keskiosaa on korostettu klassillisella pilastereiden kannattelemalla päätykolmiolla. Kartanoa ympäröi puisto jalopuineen, lampineen ja uimahuoneineen. Talousrakennuksia on säilynyt 1800-luvun puolivälistä ja 1900-luvun alusta. Puukujan reunustaman tien pohjoispuolella on suurikokoinen navetta sekä työntekijöiden asuinrakennuksia, joista muutaman on suunnitellut arkkitehti Hj. Åberg.
alue: 60.034033384,23.202678945 60.044345434,23.206642862 60.048660847,23.205027900 60.053642311,23.216497026 60.053140159,23.223898966 60.041464032,23.216365794 60.039564176,23.224982469 60.038837922,23.230262991 60.038003410,23.233901280 60.036732101,23.236036064 60.035667137,23.234021079 60.033308251,23.230260277 60.030712812,23.219861509 60.031678796,23.210695275 60.034033384,23.202678945
historia: Lindö on 1500-luvulta periytyvä rälssisäteri, johon myöhemmin on liitetty useita tiloja, mm. keskiaikainen Gretarbyn ratsutila. Lindön rälssin tunnetuin haltija lienee 1600-luvun alkupuolen valtakunnankansleri Axel Oxenstierna. Päärakennus rakennettiin usessa vaiheessa; vanhimmat osat valmistuivat ilmeisesti 1820-luvulla. Rakennukseen tehtiin taitekatto 1904 ja 1930-luvulla julkisivumuutoksia arkkitehti Ragnar Gustafssonin suunnitelmien mukaan. Lindön kansakoulu valmistui 1910-luvulla jonkin matkaa kartanolta Bromarvin kirkonkylään päin. Kartanoon kuului 1930-luvulta laaja omenatarha, jonka runsas tuotanto oli maankuulu.
kunta: k710
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Raggarit, hampparit, huligaanit!
type: Fakta
content: Millä nimellä Pitkänsillan pohjoispuolella majailleita nuoria raggareita kutsuttiin 1900-luvulla? Heitä kutsuttiin sakilaisiksi. Nimitys tulee "sakista", nuorisojengistä, johon nämä 1900-luvun alussa etenkin Pitkänsillan pohjoispuolelle asettuneet työläisnuoret kuuluivat. Yleisesti sakilaisia paheksuttiin ja pelättiin häiritsevän käytöksen ja työn vieroksumisen vuoksi. He joutuivat usein vaikeuksiin virkavallan kanssa. Sakilaisiksi saatettiin joskus leimata myös tavalliset sörkkalaiset työläisnuoret. Sakilaisten kielenä oli stadin slangi, "kaveerattiin sakia". Vaatetuksesta on kuvaus Helsingin Sanomissa 16.8.1981: "Flammat veti päälle vekatun hameen ja tiukan villapusakan. Tai pumpulisen. Piikkarit ja silkkisukat oli vedetty klappiin. Niillä oli polkkatukka. Kaiffareilla oli dongarit, ne oli leveelahkeiset, niin et lahkeen reuna ulottu pläägän kärkeen. Rotsi oli tiukka ja myötäili kroppaa. Knubbissa oli knalli. Kaikki kledjut ja tsengat oli mustia paitsi sussujen sukat. Jannuilla oli poikkiraitaiset skönemannin paidat. Sit ne piti usein keglua ilman tuppee povarisa tai hihassa, korkki terän päässä. Blaijat piti toisinaan punasta huivia knubussa, tsalit kaulassa." Kuvia ja kuvauksia sakilaisten elämästä on Kari Koskelan teoksessa Huligaanit: katuelämää Sörkassa suurlakosta sisällissotaan (julk. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2002).
language: fin
spatial: i44
spatial: Kallio
temporal: i109
temporal: i106
temporal: i108
temporal: i116
temporal: i107

metadescription 4354
modified: 2010-09-17T11:01:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1010699~S9*fin

Elokuvateatteri Gloria
type: Rakennus
alternative: Gloria
is part of: Yrjönkatu
is part of: i33
is part of: i6634
lat: 60.1638511960885
long: 24.9452815184018

metadescription 9147
modified: 2010-06-01T12:56:46+0300

metadescription 6643
modified: 2010-02-02T18:21:35+0300

Kesäloma on kesällä
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6736
spatial: i37
spatial: Suomenlinna
spatial: i6737
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i474

Oravaisten kirkko ja hautausmaa (Oravaisten vanha hautausmaa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oravaisten kirkko on yksi Yli-intendentinkonttorissa 1700-luvun lopussa suunnitelluista ja Pohjanmaalla useita kirkkoja rakentaneen Carl Rijfin johdolla rakennetuista uusklassistisista ristikirkoista. Seurakunnan ensimmäisen kirkon paikalla sijaitsevalla hautausmaalla on Oravaisten ruukín historiaan liittyvän von Essen -suvun sukuhauta ja lukuisia Kimon ruukin seppien takomia hautaristejä. Oravaisten kirkko sijaitsee Karlsbergetin mäellä. 1790-luvulla rakennettua kirkkoa ja 1700-luvun mallin mukaisesti 1927 rakennettua puista tapulia ympäröi kiviaidan rajaama kirkkopiha, jonne johtavat pilarien kannattamat, puurakenteiset temppelin päätyrakennetta muistuttavat porttirakennelmat. Uusklassinen puukirkko on muodoltaan tasavartinen, sisäviisteinen ristikirkko. Ristikeskuksesta kohoaa kahdeksankulmainen, kupoliin päättyvä torni. Sisäänkäyntisakarassa on doorilainen temppelipäätyaihe ja muissa sakaroissa vastaavat pilasterit. Sakaroiden aumakatto nousee sakaroiden päätykolmioiden takaa. Ristivarsia kattavat puiset tynnyriholvit. Alttaritaulut ovat Johan Erik Lindhin 1819 maalaama Ristiinnaulittu ja Ehtoollinen. Saarnatuoli on valmistettu 1790-luvulla. Kirkon luoteisportilla seisoo vaivaisukko. Kirkon itäpuolella Kimontien varressa sijaitsee vanha lainajyvämakasiini. Kirkon luoteispuolella olevalle aukiolle rakennettu arkkitehti Asko Halmeen suunnittelema seurakuntatalo on vihitty käyttöön 1970. Kiviaidan rajaama ja puiden reunustama Oravaisten hautausmaa sijaitsee kirkosta pohjoiseen Oravaisten ensimmäisen kirkon paikalla. Hautausmaalla on Kimon ruukin seppien takomia hautaristejä sekä von Essenin sukuhauta. Eursin furiirinpuustellin pitäjä Otto Mauritz von Essen (s. 1780) toimi Kimon ruukin kirjanpitäjänä. Hautaristejä on myös hautausmaalla sijaitsevan Oravaisten vanhan kirkon muistomerkin ympärillä.
alue: 63.308342953,22.375152772 63.308328067,22.374299380 63.308456692,22.373784289 63.308539076,22.373685484 63.308904129,22.373075340 63.309580877,22.372976094 63.309989159,22.373167147 63.310023627,22.374359707 63.310141634,22.374435868 63.310132546,22.374684466 63.309994057,22.374763763 63.309834005,22.375103402 63.308627302,22.375478013 63.308342953,22.375152772
historia: Vöyrin seurakuntaan kuulunut Oravainen perustettiin kappelina 1676 ja erotettiin omaksi seurakunnaksi 1859. Nykyinen järjestyksessään kolmas Oravaisten kirkko rakennettiin Yli-intendentinkonttorissa 1793 laadittujen piirustusten mukaisesti 1795-1797 pietarsaarelaisen kirkonrakentaja ja rakenusmestari Carl Rijfin johdolla, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Kirkon sijaintipaikaksi oli suunniteltu myös Kimossa sijaitsevaa ruukin aluetta. Kirkko entisöitiin 1961-62 ja sisätilat maalattiin 1992. Oravaisten tulipalossa tuhotuneen kellotapulin tilalle pystytettiin uusi 1928 vaasalaisen rakennusmestari Stenbergin piirustusten mukaan. Hautausmaan eteläpuolelle rakennettiin 1982 arkkitehti Carl-Johan Slotten suunnittelema uusi kappeli.
kunta: k559
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 4948
modified: 2010-10-13T11:56:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1747950~S9*fin

description: Dokumentti kertoo Vuosaaren ala-asteen koulusta ja kuvaa Vuosaaren historiaa, luontoa, kulttuuria, koululaisten harrastuksia, ajatuksia sekä tämän päivän Vuosaarta.
references: i9097
spatial: i91

Hansson, Stig
type: Muusikko
alternative: Sylvain, Jules

description: Bo Carpelan kuvaa lyyrisesti ja koskettavasti herkän pojan, Davin, lapsuusvuosia 1930-luvun Helsingin Kruununhaassa ja Ullanlinnassa.
references: Lapsuus
spatial: Kruununhaka

Kurjalan kartano (Kurjalan kartano)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeenkosken Pääjärven ympäristö on osa Hämeen keskiaikaisen asutuksen ydinaluetta, jonka merkitystä kuvastavat keskiaikainen Kurjalan rälssikartano ja kivikirkon raunio. Pääjärven etelärannalle rakennettu Kurjalan kartanon tilakeskus sijaitsee laajan peltoaukean keskellä olevalla mäellä. Kartanon pihaan johtaa maisemallisesti näkyvä vaahterakuja peltojen halki. Kartanon päärakennus on rakennettu 1700-luvulla ja laajennettu kaksikerroksisella osalla 1880-luvulla. Kokonaisuuteen kuuluu lisäksi sivurakennus ja talousrakennuksia 1800-luvulta, mm. viljamakasiini ja paja. Tilakeskuksessa on jäänteitä vanhasta puistosta ja puutarhasta. Samaan maisemakokonaisuuteen kuuluvat Kurjalan pohjoispuolella olevalla peltomäellä sijaitsevat Käikälän entisen ratsutilan rakennukset. Kurjalasta kirkonkylään johtavan tien ja vanhan keskiaikaisen maantien risteyksessä sijainneesta Pyhälle Laurille nimetystä kivikirkosta on säilynyt kirkon kahdeksankulmainen kivijalka, joka edustaa Suomessa harvinaista pohjakaavaratkaisua. Kirkonraunion vieressä on uhrilähteenä pidetty Tervalähde.
alue: 61.047035281,25.143635731 61.044739909,25.147043753 61.043219704,25.148704708 61.042318500,25.150091964 61.040628918,25.149734923 61.039234648,25.148382995 61.038320762,25.144504955 61.038415345,25.143502810 61.037541272,25.141696631 61.038448322,25.139599748 61.037242940,25.134528512 61.037170353,25.132928805 61.037381015,25.128322511 61.036800391,25.125699108 61.042012330,25.116477328 61.048953848,25.120094209 61.051280249,25.130118372 61.050463237,25.135178416 61.050087225,25.138952319 61.047035281,25.143635731
historia: Hämeenkosken Pääjärven ympäristössä oli asutusta jo rautakaudella. Keskiajalla, Ylisen Viipurintien varrelle rakennettiin kivikirkko ja perustettiin Kurjalan rälssi- ja asumakartano. Koski oli itsenäinen seurakunta 1400-luvun alkupuolelta aina 1540-luvulle, minkä jälkeen se liitettiin kappeliseurakunnaksi läheiseen Lammin seurakuntaan. Kivikirkko rakennettiin Tervalähteenä tunnetun uhrilähteen viereen 1400- ja 1500-luvun vaihteessa. Kirkko oli pohjaltaan kahdeksankulmainen. Vastaava kirkkotyyppi rakennettiin Hämeen Härkätien varrelle Renkoon. Ilmeisesti maapohjan heikkouden vuoksi Kosken kirkko jäi pois käytöstä 1600-luvulla ja uusi kirkko rakennettiin ylemmäksi harjanteelle. Hämeenkosken kirkkoraunio löytyi Hjalmar Appelgrenin 1890-luvulla tekemässä kenttäinventoinnissa. Pääjärven eteläpuolella sijaitseva Kurjala mainitaan nimenä ensimmäisen kerran 1400-luvulla. Kurjalan kartano mainitaan rälssisäterinä 1516, ja sitä pidetään yhtenä Hämeen vanhimmista. Kartanon pohjoispuolella olevassa Käikälän kylässä oli 1560-luvulla kuusi taloa. Kurjalan kartanon suuri puutarha perustettiin 1600-luvulla. Kurjalan kartanon päärakennuksen runko rakennettiin ilmeisesti 1731. Pohjakaavana oli keskeissalijärjestelmä. Rakennusta jatkettiin 1884 arkkitehti Magnus Schjerfbeckin suunnittelemalla kaksikerroksisella poikkiosalla. Näyttävä, uusgotiikkaa edustava lasikuisti rakennettiin 1850-luvulla.
kunta: k283
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Kevään tultua hän [Lang] oli tapansa mukaan pannut merkille talven horroksesta heräävän kaupungin vielä verhoamattoman kauneuden, ja kuten aina, hän oli ihaillut sitä ihmeen valkeaa illan valoa joka sai Ullanlinnan ja Eiran jugendtalot hohtelemaan satupalatsien lailla. Mutta tuona keväänä Langin sielu oli kaikesta loistosta huolimatta pysynyt tyhjänä ja kuolleena, ja ensimmäistä kertaa eläessään hän oli havainnut Helsingin kauneuden ankaraksi ja torjuvaksi. Kaupungin vanhojen kortteleiden, mustien ja vihreiden peltikattojen ja niiden tornien ja sakaroiden tunnelma vaikutti jotenkin jähmeältä ja kielteiseltä, aivan kuin kaupunki olisi simpukan tavoin sulkeutunut torjumansa historian ympärille." (S. 43.)
description: Langin kohtaama sisäinen tyhjyys heijastuu myös kaupungin kokemiseen.
references: i9462
spatial: i35

Arabia
type: Rakennus
is part of: i52
lat: 60.2081331259081
long: 24.9764767210104

Kemin ruutukaava-alue ja kirkon ympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemin kirkon ympäristö on Lapin läänin ainoa 1800-luvun ruutuasemakaavaihanteen mukaisesti toteutettu kaupunkikeskusta, jonka puistokaduilla paloalueisiin jaettu kaupunkirakenne on edelleen säilynyt selkeänä kaupunkikuvassa. 1900-luvun alun kirkko ja sen ympäristössä olevat koulurakennukset 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta 1950-luvulle muodostavat kaupungin keskustassa merkittävän julkisten rakennusten kokonaisuuden. Puistokatujen varsilla säilyneet asuintalot ja purjelaivakauden satama-alue rakennuksineen kuvastavat 1800- ja 1900-lukujen vaihteen kaupunkirakentamista. Kemin ruutukaava-alueen keskellä sijaitseva, puiston ympäröimänä seisova kivikirkko edustaa gotiikasta vaikutteita hakenutta 1900-luvun alun kirkkorakentamista. Tiilinen, vaaleaksi rapattu kirkko on muodoltaan pitkäkirkko, johon liittyy epäsymmetrisesti korkea torni. Runkohuoneeseen liittyvät molemmin puolin kaksoispäädylliset poikkisakarat. Ikkunat ovat kolmiosaiset ja sisäänkäynnin yläpuolella on kookas uusgoottilainen pyöröikkuna. Uusgotiikan piirteitä edustavat myös kellotorni sekä nurkkien pikkutornit. Kirkkopuistossa on sankarihautausmaa sekä useita muistomerkkejä sotien vainajien muistolle. Näistä ensimmäinen on kuvanveistäjä Evert Porilan vuoden 1918 sodan valkoisille vuonna 1924 pystytetty patsas. Sankarihautausmaan yhteydessä on kuvanveistäjä Emil Filénin suunnittelema muistomerkki talvi- ja jatkosodassa kaatuneille kemiläisille vuodelta 1949. Kirkon kanssa kaupunkikeskustan muodostavat kaupunkikuvan kannalta merkittävään koulurakentamiseen lukeutuvat Musiikkiopisto (1899 Alb. Petrelius), Kemin lukio (1930 Hjalmar Åberg), Keskuskoulu (1936 Toivo Salervo), Vanha ammattikoulu (1939 O. J. A. Viljanen, laajennus 1945 Hannu K. Vainio) sekä entinen tyttölyseo (1953 Onni J. Ermala). Vanhasta kaupunkirakenteesta antaa parhaan kuvan kortteli 107 ja sen säilynyt 1800-luvun lopun rakennuskanta (Jänkälän talo 1875, Pruntsin talo 1874, Penttilän talo 1897, tiilinen jauhomakasiiniksi rakennettu ns. Leipät…
alue: 65.730679348,24.568860078 65.729263108,24.564960107 65.729460504,24.563476638 65.731459966,24.559141091 65.729766663,24.554429055 65.729947693,24.551740808 65.732790308,24.549697880 65.732589618,24.553156555 65.733679636,24.553610028 65.733451007,24.554163519 65.733282913,24.554495550 65.733090448,24.555525087 65.734005407,24.558024431 65.733279240,24.559515679 65.733588170,24.560440986 65.733216956,24.561240514 65.733771111,24.562897848 65.733415943,24.563786331 65.733682664,24.564588648 65.732705117,24.566631419 65.732228074,24.565394099 65.730679348,24.568860078
historia: Kemijokisuuhun suunniteltiin perustettavaksi kaupunki jo 1600-luvulla. Hanke ei kuitenkaan toteutunut, koska lähistöllä sijaitsi jo Tornion kaupunki. Kemin perustaminen 1800-luvun puolivälin jälkeen liittyi keisari Aleksanteri II toimenpiteisiin teollisuuden ja merenkulun toimintaedellytysten parantamiseksi. Kenraalikuvernööri Berg antoi Oulun läänin maaherran Alexander Lavoniuksen tehtäväksi selvittää sopiva paikka Kemijokisuulle rakennettavalle tapulikaupungille. Kolmesta vaihtoehdosta valittiin Kemijoen itäpuolella meren rannalla sijaitseva Sauvosaarenniemi. Asetus Kemin kaupungin perustamisesta annettiin 1856 ja lääninarkkitehti L.I. Lindqvistin tehtäväksi annettiin asemakaavan laatiminen. Kemin kaupungin perustusasiakirja julkaistiin ja aikansa suunnitteluihanteita ja paloturvallisuusmääräyksiä noudatteleva ruutukaava vahvistettiin 1869. Asemakaavan mukainen rakentaminen tapahtui 1800-luvun loppuun mennessä. Satama tullikamareineen rakennettiin aluksi Laitakarin saarelle, jonne oululainen liikemies Johan Bergbom oli perustanut höyrysahan. Sauvosaareen rakennettiin satama ja tullikamari 1873, kun senaatti oli hyväksynyt piiri-insinööri Knut Granfeltin satamasuunnitelman. Sataman toiminta oli vaatimatonta aina vuoteen 1903, jolloin rautatie Kemiin valmistui. Uusi tullihuone rakennettiin arkkitehti Valter Thomén suunnitelmin 1912. Kemin kaupunkiseurakunta erotettiin maaseurakunnasta 1902 ja arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema Kemin rapattu tiilikirkko valmistui 1903.
kunta: k240
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: tori
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

hitsaus
created: 2012-05-29T06:07:22.74+00:00
modified: 2012-05-29T06:07:23.031+00:00
preferred label: svetsning @sv
preferred label: welding @en

Viljakainen, Mikko
type: Muusikko

Pekankatu
type: Katu
is part of: i74
lat: 60.2513576437127
long: 25.0151388715297

metadescription 7354
modified: 2010-02-04T16:47:25+0300

bibliographic citation: 'Pitkäsilta johtaa keskustasta pohjoisiin kaupunginosiin, Sörnäisiin, Kallioon ja Alppiharjuun, jotka syntyivät Helsingin teollistuessa 1800-luvun alkupuolella. Sörnäisiin rakennettiin satama ja yhdysrata sekä toimistoja, varastoja, tehtaita ja voimaloita. Kallio täyttyi työläisten asunnoista, sosiaalisista laitoksista, julkisista rakennuksista ja asuntoloista. Alppiharju kasvoi vieri vieressä Helsingin Keskuspuiston ja muiden vapaa-ajanpaikkojen kanssa.' (s. 107)
references: i9346
spatial: Alppiharju

Konalan ostoskeskus
type: Rakennus
is part of: Konala
lat: 60.235061802629
long: 24.8529819121233

Finlandia-talon avajaiset 1971
type: Dokumentti
language: fin
relation: i4311
spatial: i6820
temporal: i114
lisatietoa: Joulukuussa 1971 vietettiin Finlandia-talon avajaisia. Kristina Schulginin ja Anssi Blomstedtin pikadokumenttiin on saatu mukaan myös tunnelmia avajaiskonsertin jälkeen.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

metadescription 152
modified: 2010-09-17T11:23:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1614313~S9*fin

metadescription 7948
modified: 2010-02-02T14:33:57+0300

bibliographic citation: 'Vuosien varrella 45-vuotiaan kapakan sisustus ei ole muuttunut miksikään. Seiniä koristavat edelleen entisten palopäälliköiden muotokuvat 1800-luvun puolelta lähtien - komeita muhkeaviiksisiä miehiä rivikaupalla! Vastapäisen seinän vitriinikaapeissa kiiltelevät palokuntalaisten kymmenet palkintopokaalit ja ovensuussa vartioivat haarniskamaiset jalkalampt. Sodissa menehtyneillä vapaapalokuntalaisilla on oma arvokas muistolaatta.' (s. 145)
references: i8759
spatial: i6490

bibliographic citation: Kun ensi kertaa elämässä silmät avasin, ja tätä maailmaa katselin. Niin mutsi sanoi "katso poika, tää on Helsinki, sun ikioma stadisi".
references: i955
spatial: Helsinki yleisesti

Helsinki, mun stadi
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Suomenlinna
spatial: i6857
spatial: Lasipalatsi
spatial: i6449
spatial: Olympiastadion
spatial: Lauttasaari
spatial: Peacock
spatial: Tuomiokirkko
spatial: i7161
spatial: i6509
spatial: i7710
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2116

metadescription 5301
modified: 2010-09-17T11:25:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1541428~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1541429~S9*fin

description: Kotikatulaisten koulu.
references: Kotikatu. Kuuma kesä.
spatial: Helsingin normaalilyseo

bibliographic citation: "Kulttiksella lauloi Simon Le Bon, do Duran Duran, siis Duran Duran. Olin nuori, herkkä ja onneton, oi Duran Duran, ai Duran Duran."
references: Duran, Duran
spatial: i6821

Maila Talvion muistomerkki
type: MuuPaikka
alternative: Itämeren tytär, veistos
is part of: i16
lat: 60.1869167223496
long: 24.8948915070008

metadescription 3606
modified: 2010-09-17T11:25:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1447031~S9*fin

metadescription 8065
modified: 2009-12-28T13:05:06+0300

Koivisto, Tarmo
type: Kuvittaja
alternative: Tape

Uimaharjun rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 62.910813198,30.241602282 62.911132166,30.239980152 62.913829362,30.243401959 62.913524317,30.245085034 62.911114226,30.242296440 62.910813198,30.241602282
kunta: k167
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Paasivuoren puistikon taideteos
type: Fakta
content: Kuka on suunnitellut Hakaniemessä Paasivuoren puistikossa olevan maisemataideteoksen Punainen viiva, joka symbolisoi äänioikeuden käyttöä? Milloin se valmistui? Viiva on punaisesta graniitista tehty, ja alkaa Siltasaarenkadun edestä ja päättyy SDP:n puoluetalon edessä olevalle lippuaukiolle. Saimme kysymykseesi seuraavan vastauksen Helsingin kaupungin rakennusviraston katu- ja puisto-osastolta: Maisemataideteos Punainen viiva tehtiin Paasivuoren puistikon peruskorjauksen yhteydessä 1990-luvun loppupuolella suunnittelutoimisto Maisema ja Ympäristö Oy:n (Kaija Uusitalo ja Matti Ventola) suunnitelmien mukaisesti. Emme osaa sanoa sen tarkemmin kuka on teoksen ideoinut.
language: fin
spatial: i8194
spatial: i43
temporal: 1990-luku

metadescription 7850
modified: 2010-02-02T15:40:18+0300

Tykistövaja
type: PointOfInterest
created: 2012-05-25T06:01:21.96+00:00
modified: 2012-05-25T13:17:07.332+00:00
subject: p33509
subject: p36222
kuvailu: Hirsirunkoinen, laudoitettu vaja rakennettiin vuonna 1873 valettujen ammusten varastoksi. Vuonna 1893 kattohuopakaton tilalle tehtiin peltikatto ja huono betonilattia korvattiin nupukivilattialla. Vajaa on aina käytetty varastorakennuksena. Viimeinen kunnostustyö valmistui v.1994.
historia: Hirsirunkoinen, laudoitettu vaja rakennettiin vuonna 1873 valettujen ammusten varastoksi. Vuonna 1893 kattohuopakaton tilalle tehtiin peltikatto ja huono betonilattia korvattiin nupukivilattialla. Vajaa on aina käytetty varastorakennuksena. Viimeinen kunnostustyö valmistui v.1994.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.146137071335325
long: 24.981640052795456

metadescription 3866
modified: 2010-12-02T18:22:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1767480~S9*fin

bibliographic citation: "Nenneä ja Iidaa ei näkynyt Engelin täpötäydessä salissa. Istahdin tupakkapuolelle, tilasin maitokahvia ja katselin ulos. Pimeni, asvaltti kiilsi märkänä ja pöydillä palavat tuikut heijastuivat lasiin. Tuomiokirkon julkisivu hohti valoa ja kellotaulu leijaili elokuisen illan tummuudessa." (s. 16)
references: i1491
spatial: Cafe Engel

Lindfors, Stefan
type: Taiteilija

metadescription 8659
modified: 2010-09-17T11:28:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1492056~S9*fin

Vanajan kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vanajan keskiaikainen kivikirkko kirkkotarhoineen ja hautausmaineen muodostaa Hämeenlinnan alueen historiallisesta menneisyydestä kertovan saarekkeen teollisuuden, rautatien ja valtateiden puristuksessa. Suurista, sileäpintaisista, kivistä rakennetussa kirkossa on hämäläisille kirkoille tyypilliset nurkkakivet. Länsipäädyn tiilikoristelu koostuu kaarinauhasta, siihen liittyvistä porrastetuista kolmioista, rististä sekä ympyräkomeroista. Päädyssä on poikkeuksellisen hyvin säilynyt, tiilestä muurattu ulkoinen saarnastuoli. Itäpäädyn ristiaiheiseen tiilikoristelun liittyy kaksi kalkkikivistä vaakunaa, joista toisen on todettu kuuluneen Tott-suvulle. Yksilaivaista kolmetraveista kirkkosalia kattavat rengaskoristeiset tähtiholvit. Keskieurooppalainen Ristin tietä kuvaava myöhäiskeskiaikainen alttarikaappi kuluu Suomen korkeatasoisimpiin. Asehuoneen ja kirkkosalin välisen eteläportaalin ovilevy on keskiaikainen. Kirkkotarhassa oleva Harvialan kartanon omistaneen Brusin-suvun uusklassillinen hautakappeli on rakennettu 1817. Uusgoottilainen kellotapuli kirkon itäpuolella on rakennettu 1895 arkkitehti Josef Stenbäckin laatiman piirustuksen mukaan. Hautausmaa rajattiin kiviaidalla 1799-1801 ja myöhemmin sitä on useaan otteeseen laajennettu. Hirsinen porttirakennus valmistui 1839 ja viljamakasiini 1858. Kirkkotarhaa rajaavat kuusiaidat. Kirkkoraitin varrella seurakuntakoti, pappila ja huvilarakennus muodostavat oman ryhmänsä kirkon kaakkoiskulmalla.
alue: 60.978066879,24.507857734 60.977842754,24.506427764 60.978285451,24.503941561 60.978368646,24.500963546 60.979747302,24.501738514 60.979767359,24.505845942 60.979788494,24.505988349 60.978751050,24.505878057 60.978660893,24.507154797 60.978066879,24.507857734
historia: Vanajan kirkon ja pitäjän vanhasta asutuksesta kertovat ympäristön lukuisat kiinteät muinaisjäännökset; kalmistot, kuppikivet ja linnavuoret. Vanajan seurakunta on perustettu todennäköisesti 1200-luvulla, kirkko mainitaan ensimmäisen kerran 1329. Seurakunnan yksilaivainen kivikirkko on rakennettu aivan 1400-luvun lopussa. Sakaristo on runkohuonetta vanhempi ja asehuone nuorempi. Asehuoneen keskiajalla rakennettavaksi suunniteltu holvi toteutettiin betonista 1932 arkkitehti Carolus Lindbergin suunnitelmien mukaan. Sisustukseltaan vuosisatojen aikana uusittu kirkko on viimeksi korjattu vuonna 1984 (Eila Piironen-Havas). Kirkokylän koulu aloitti 1865. Myöhemmin rakennus on kunnostettu seurakuntakodiksi. Pappila ja asuinrakennus rakennettiin 1955 arkkitehtien Mika Ernon ja Olavi Sahlbergin suunnitelmin. Tallbackan huvila on rakennettu 1900-luvun alkupuolella ja se on kuulunut mm. professori A.O.Heikelille.
kunta: k109
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Lenin asui syksyllä 1917 Arthur Useniuksen asunnossa Fredrikinkatu 64:ssä.
references: Lenin ja Suomi osa II
spatial: Fredrikinkatu 64

Lutikkalinna
type: Fakta
content: Mistä Katajannokan Lutikkalinna on saanut nimensä? Onko lutikkalinna ollut yleinenkin rakennuksen nimi menneisyydessä? Katajanokalla Puolipäivänkadulla Merikasarmin alueella sijaitseva kuusikerroksinen asuintalo on valmistunut ennen toista maailmansotaa. Helsingin kortteleista kertova kirjasarja antaa talon vähemmän mairittelevalle lisänimelle kaksi selitystä, joista toinen juontaa historiasta. Vuosina 1917-1918 Venäjän Itämeren laivasto talvehti Kruunuvuoren selällä ja Lutikkalinnassa asusti tuolloin venäläisten sotilaiden perheitä. Helsingin valtauksessa huhtikuussa 1918 valkoiset miehittivät talon ja totesivat sen tyhjäksi. Valtaajia kohtasi talossa lohduton näky: ”kauttaaltaan kuvaamattomassa siivossa oleva talo vilisi torakoita ja luteita.” Mahdollista on myös että talon lisänimi selittyy sen ulkonäöllä, se kun Kruunuvuorenselältä päin katsottuna näyttää kuulemma litteältä kuin lutikka. Joitakin vuosia sitten Lutikkalinna remontoitiin ja tunnetaan nykyään nimellä Katajanokan Amiraali. Rakennuksen nimenä lutikkalinna tuntuu olevan varsin osuva ja käyttökelpoinen, sillä niitä löytyy googlaamalla muualtakin kuin Katajanokalta. Lähde: Ollila, Kaija & Toppari, Kirsti: Puhvelista Punatulkkuun (Helsinki, Sanoma 1981).
language: fin
spatial: Lutikkalinna
temporal: i107

miinat
created: 2012-05-29T06:06:44.707+00:00
modified: 2012-05-29T06:06:44.829+00:00
preferred label: mines, weapons @en
preferred label: minor @sv

bibliographic citation: "--Meillä on heinämaa ja joen vaitelias laakso/ ja puitten kunniakujat/ ja Stadarin joskus niin takkuuntuva virta,/ surullisten lintujen huuto, ei Kurjen lentoa kuitenkaan.--" (runosta Mitä meillä on? s. 75)
references: Jonakin päivänä kirjoitan sinusta runon
spatial: i7524

metadescription 4317
modified: 2010-09-17T11:24:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1274341~S9*fin

Rentola, Rauha
type: Nayttelija

Harjunpää ja kapteeni Karhu
type: Dekkari
language: fin
relation: Timo Harjunpää
spatial: i7776
spatial: Kruununhaka
temporal: i115
kirjoittaja: i1570
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 8301
modified: 2010-01-04T14:25:20+0300

metadescription 3151
modified: 2010-09-17T11:20:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1422680~S9*fin

metadescription 6272
modified: 2010-09-17T11:17:25+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Kili katsoi ulkoapäin suurten salaisuuksien huvilaa. Se oli ihmeellinen. Sen katto haaroittui kuin satulinnassa, sen räystäät olivat lintujen pesiä kesäisin, mutta talvella ne roikkuivat mustina. Ikkunoiden ja kuistien laudoitus oli värikäs kimara. Sen salaisuudet olivat varmasti niin suuret ettei keitä tahansa lapsia voitu päästää sinne." (s. 70)
description: Teoksen päähenkilö, Kili, palaa muistoissaan lapsuuteen 1950-luvulle. Kehitysvammainen sisar, Ilona, vietiin Eläintarhan huvila numero 9:ssä sijainneeseen Rinnekodin hoitolaitokseen. Sisarukset eivät koskaan päässeet katsomaan Ilonaa, sillä säännöt kielsivät lasten vierailut.
references: Eläintarhanhuvila yhdeksän
spatial: i7819

Kulosaaren metroasema
type: MuuPaikka
is part of: i82
lat: 60.188650298876
long: 25.0067037604637

metadescription 6606
modified: 2010-01-19T15:01:42+0300

metadescription 8561
modified: 2010-02-01T14:51:48+0300

Rantasalmen kartanot (Pyyvilä)
type: AreaOfInterest
alue: 62.063181807,28.341034175 62.067070379,28.348304143 62.064479745,28.355919051 62.061110890,28.354191659 62.059752767,28.351173951 62.063181807,28.341034175
kunta: k681
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pääskylänkatu
type: Katu
is part of: i44
lat: 60.1883830130993
long: 24.9668459984121

Lovistoori
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Eduskuntatalo
spatial: i8236
spatial: Kallio
temporal: i114
kirjoittaja: i2024

metadescription 6866
modified: 2010-02-04T16:47:21+0300

Helsingin ympäri autolla
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i108
esittaja-musiikki: i241
saveltaja: i241

Porvoon saaristokylät (Bengtsby)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porvoon rannikon suurilla saarilla Emäsalossa, Vessölandetissa ja Pellingissä on vanhoihin kyläraitteihin tukeutuen runsaasti hyvin säilynyttä kyläasutusta mm. Bengtsbyssä, Sondbyssä ja Londbölessä sekä Pellingin Söderbyssä ja Österbyssä. Kyläasutus liittyy luotsitilahistoriansa puolesta Suomenlahden merenkulun historiaan. Saaristokylien rakennuskanta koostuu 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun rakennustyypeistä, maalaistaloista, mäkituvista ja huviloista sekä kouluista ja yhdistystaloista. Emäsalon kylät keskittyvät saaren itäreunaan tien varteen. Erityisen hyvin vanhan kylärakenteensa on säilyttänyt Vaarlahden Bengtsbyn kylä, jonka rakennuskannasta suurin osa on valmistunut ennen 1940-lukua. Bengtsbyn tiheän rivikylän talot sijaitsevat molemmin puolin tietä, mutta vanhaa asutusta on myös kylän itäpuolella rannan tuntumassa. Bengtsbyn vanha VPK:n talo on säilynyt metsässä kylätien länsipuolella. Perinteisiä pihapiireja on mm. on Rönnbackan, Storspiksin, Hummasin, Spakiksen, Nygrannin, Nybackan ja Nilsasin tiloilla. Koulurakennus on vuosisadan alusta ja seuratalo Midgård vuodelta 1912. Vessölandetissa ovat Sondbyn ja Londbölen kylät säilyttäneet hyvin perinteisen, tiiviin luonteensa. Huomattavimpia yksittäiskohteita Sondbyssä ovat vanha sotilasvirkatalo Skeppars aittoineen 1800-luvulta, Nedre Kärraksen, Backaksen ja Nystubackenin päärakennukset. Kylän pienet pellot ympäröivät sitä rajautuen etelässä mereen ja idässä ja lännessä purojen varrella sijaitseviin niittyihin. Pellingin saaristolaiskylän asutus on keskittynyt teiden risteykseen. Kyläkuvaa leimaavat pitkänomaiset harjakattoiset maalaistalot 1900-luvun alusta (Vävärs, Nybondas, Smedsin, Nedra Brandts). Österbyn kyläasutus jakautuu kahteen ryhmään kahdolle mäelle, harjun rivikylään ja Yrjaksen mäelle. Taloryhmien välille jää pieni viljelyaukea. Kylässä on 1800- ja 1900-luvun vaihteessa rakennettu yhdistystalo ja kansakoulu.
alue: 60.268546283,25.630488418 60.268959458,25.633544299 60.269692486,25.642989465 60.269750593,25.648685206 60.269594374,25.652288846 60.267725284,25.652941714 60.265816551,25.654395990 60.264638487,25.655788218 60.263460984,25.654108758 60.262121032,25.652084357 60.260781889,25.647020802 60.259596405,25.643007023 60.258865521,25.639934390 60.259830556,25.633476750 60.260732098,25.631454896 60.262038965,25.628647974 60.264179629,25.626509834 60.267364047,25.626888540 60.268546283,25.630488418
historia: Uudenmaan rannikkoseudulle saapui ruotsalaisia uudisasukkaita 1000-luvun ensimmäisinä vuosisatoina. Emäsalon saaren Vaarlahden, Bengtsbyn, Orrbyn ja Emsalön kylät sijaitsivat 1560-luvulla nykyisen tien varressa meren rannalla. Bengtsby oli kylistä ainoa, joka ei sijainnut aivan meren rannassa, vaan sen viisi taloa olivat suurinpiirtein nykyisellä kylänpaikalla tien varressa. Sondbyn kylätontti sijaitsi nykyisten Skepparsin ja Kärrasin talojen kohdalla Hemvikenin pohjukassa. Sondby oli rivikylä, jonka 6 taloa sijaitsivat tiiviisti kylätien varressa. Londböle oli 1700-luvulla rälsitila, joka myöhemmin muodostui ryhmäkyläksi nykyiselle paikalleen. Kylien pellot sijaitsivat jo 1700-luvulla nykyisillä paikoillaan kylien ympärillä. Pellinki mainitaan kirjallisissa lähteissä 1431. Pellingissä oli 1560-luvun kyläluettelon mukaan yhteensä 13 taloa.
kunta: k638
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kontregardi Hoppe/Ravintola Walhalla
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5093
event: p74321
event: p117291
event: p5087
event: p5099
event: p68097
event: p30263
event: p55519
event: p79684
event: p5076
event: p5057
event: p90156
event: p5095
event: p5040
event: p61874
event: p5089
event: p5072
event: p5088
event: p5090
event: p5047
event: p5064
event: p143684
event: p5059
event: p121189
event: p5084
event: p5022
event: p77526
event: p5054
event: p5092
event: p5030
event: p44237
event: p5098
event: p5097
event: p48304
event: p91415
event: p90417
event: p5062
event: p5081
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: Kontregardi Hoppe
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Kontregardi Hoppe/Ravintola Walhalla
lat: from POI
lon: from POI

bibliographic citation: "Hei, Oili, Lilli Stenius huusi iloisesti nähdessään Oilin tulevan Hurtan kanssa Sepänpuiston koira-aitaukseen. - Mä jo pelkäsin ettette te tänään tulisikaan." (S. 70.)
description: Karpaloiden yksinäinen naapuri Oili Mustonen tutustuu Sepänpuistossa uusiin ihmisiin ulkoiluttaessaan Karpaloiden koiraa.
references: i2012
spatial: Sepänpuisto

metadescription 9012
modified: 2010-04-13T15:05:21+0300

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Pajamäki)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.222518186,24.854346088 60.222816047,24.855083000 60.222857342,24.855776088 60.222759926,24.856266516 60.222584403,24.856580380 60.222318228,24.856870092 60.222260478,24.857025138 60.221769677,24.856452097 60.221260124,24.857513902 60.220335072,24.857544060 60.219694132,24.856527204 60.219717341,24.856102119 60.219723133,24.855527063 60.220413394,24.853546020 60.221500456,24.853449610 60.222086994,24.853738953 60.222439096,24.854109307 60.222518186,24.854346088
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k091
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

tenaljit
created: 2012-05-24T09:32:31.068+00:00
modified: 2012-05-24T09:32:31.154+00:00

Ihminen n:o 503/42
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i34
spatial: i7155
spatial: i6673
temporal: i110
kirjoittaja: Turtiainen, Arvo

Puotinkylän kartano
type: Rakennus
alternative: Puotilan kartano
is part of: i93
lat: 60.2115430971671
long: 25.1053627294638

Svenska talande sämre folk
type: Tietokirja
language: swe
spatial: Ratakatu 23
spatial: i34
spatial: i6868
spatial: i6422
spatial: Svenska Lyceum
temporal: i110
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i3166

metadescription 7317
modified: 2010-02-08T15:04:17+0300

metadescription 9272
modified: 2010-06-10T13:15:55+0300

Eteläranta 10
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7072
spatial: i7071
temporal: i116
temporal: i115
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i4907
kirjoittaja: Åberg, Veijo
kirjoittaja: i3814

Virtanen, Jussi
type: Muusikko

metadescription 9606
modified: 2011-05-20T10:11:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1949161~S9*fin

metadescription 7577
modified: 2010-02-02T15:35:24+0300

metadescription 115
modified: 2009-04-23T14:49:28+0300

Perniön rautatieasemanseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Perniön asemanseutu on Perniön rautatieaseman ympärille kasvanut vauraan maanviljelys- ja maatalousseudun pienimuotoinen kaupan keskittymä, joka on säilynyt hyvin 1900-luvun alkupuolen aikaisessa asussaan. Viljavarastot, mylly ja meijeri sekä pankit ja myymälät muodostavat rakentamisaikansa maatalouselinkeinosta ja kaupasta kertovan asemanseudun. Tiiviisti vierekkäin ja katulinjassa sijaitsevat eri vuosikymmenillä rakennetut kaupparakennukset muodostavat viehättävän noin 250 metriä pitkän kaupparaitin tien pohjoispuolella. Liikkeiden edustalle on istutettu jalopuita. Liikekeskuksen yhdistettyihin asuin- ja liikerakennuksiin kuuluvat vuoteen 1953 pankkikäytössä ollut ja ilmeisesti tuohon tarkoitukseen suunniteltu rakennus 1910-luvulta sekä 1926 valmistunut arkkitehti Albert Richardtsonin suunnittelema asuin- ja liikerakennus. Näiden pohjoispuolella sijaitsevassa asuin- ja liikerakennuksessa (Kaunela) vuodelta 1924 on toiminut Perniön Yhteiskoulu vuoteen 1926, jonka jälkeen rakennus on ollut mm. kauppana ja pankkina. Tien eteläpuolella on jugendhenkinen Valinta Seimari, jonka on suunnitellut arkkitehti Alex Nyström 1915 ja joka on toiminut kauppana 1990-luvulle asti. Pankkeja on toiminut 1950-luvun kivirakennuksessa ja 1970-luvun tasakattoisessa liikerakennuksessa. Asemanseudun liikekeskustassa maisemallisesti keskeinen on raitin päässä seisova 1927-1928 valmistunut osuuskaupan viljavarasto ja paikallinen viljavarasto- ja myllyrakennus, jolla on ollut oma lastauslaituri radan varressa. Tukon viljavarasto on 1930-luvulta. Osuusmeijerin rakennukseen vuodelta 1929 on tehty muutoksia 1950- ja 1980-luvulla. Asemalle johtavan tien eteläpuolella on myös 1928 valmistunut ja hyvin rakennusaikaisen ilmeensä säilyttänyt asuin- ja teurastamorakennus. Taajama on kasvanut 1899 valmistuneen Perniön rautatieaseman viereen. 2000-luvun alussa päiväkotina toimivaan asemaan liittyy puisto, asuin- ja talousrakennuksia sekä makasiineja. Aseman ja liikekeskuksen välillä on ratavartijan talo…
alue: 60.249552589,23.135569778 60.249594086,23.133929164 60.249891540,23.134069582 60.250196725,23.134626231 60.251041650,23.134964835 60.251036107,23.136473468 60.251046835,23.137165564 60.251117774,23.137440873 60.251159972,23.138837086 60.251222719,23.140991967 60.251178163,23.141332193 60.251118856,23.141468490 60.251175047,23.141676186 60.251164345,23.142061931 60.251096018,23.142404060 60.250952539,23.142748629 60.250775985,23.143229219 60.249713919,23.148846659 60.249175147,23.149015008 60.249077875,23.148686124 60.249048239,23.147882803 60.249476569,23.145374386 60.249699058,23.144047140 60.249230050,23.141686095 60.249124128,23.141110241 60.248903509,23.138429338 60.249175532,23.137524231 60.249552589,23.135569778
historia: Turun ja Helsingin välisen rautatien Perniön asema sijoitettiin kirkonkylää pohjoisemmaksi Paarskylään, osin Kosken tehtaan ja Paarskylän kartanon omistajan toiveesta. Liikenteelle rata avautui 1899. Asemanseudulle kehittyi taajama 1890-luvun lopulta lähtien ja vauraan maatalousseudun viljavarastot rakennettiin aseman tienoolle. Asemanseudun vanhin asutus sijoittui radan varteen aseman pohjoispuolelle. Perniönjoen ja aseman välille, vanhalle Paarskylän kylätontille, rakentui liikekeskus 1950-luvulle mennessä. Rautatieaseman ja Perniönjoen välille sijoitettiin viljavarastot, mylly, meijeri ja teurastamo. Taajaman pohjoispuolelle Yliskylään rakennettiin 1970-luvulla kookas viljavarasto. Asemanseudun kauppaliikkeistä moni oli toiminnassa 1980-1990-luvulle asti.
kunta: k734
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9866
modified: 2012-06-29T13:59:37+0300

Kulosaaren kartano vuosina 1937-1987
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6597
spatial: i82
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i114
temporal: i115
temporal: i109
kirjoittaja: i5024

katuosoite
type: ObjectProperty
comment: Kohteen osoite.
comment: Address of the object.
domain: PlaceOfInterest
label: street address @en
range: osoite

metadescription 375
modified: 2010-09-17T11:28:58+0300

Isohaaran voimalaitos ja Vallitunsaaren voimalaitosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjolan Voima Oy:n Isohaaran vesivoimalaitos patosiltoineen ja voimalaitosyhdyskuntineen on yksi Lapin jälleenrakennuskauden suurhankkeista. Pohjois-Suomen valtavirran, Kemijoen ensimmäisenä valtakunnalliseen sähköenergiantuotantoon valjastanut voimalaitos on korkeatasoista arkkitehtuurisuunnittelua. Voimalaitos yhdyskuntineen muodostaa Lapin jälleenrakentamista ja energiatalouden kehitystä kuvastavan monumentaalisen maiseman Kemijokisuussa. Isohaaran voimala (1949) aloitti Kemijoen valjastamisen sähköenergian tuotantoon, nykyään Kemijoen vesistöalueella toimii 18 vesivoimalaitosta. Ympäristövaikutuksiltaan kiistanalainen hanke merkitsi Pohjois-Suomen uudenlaista kytkemistä osaksi maan talouselämää ja sen sodanjälkeisen elvyttämisen varmistajaksi. Historiallista käännettä ilmentää energiatalouden luoma rakennettu kokonaisuus Isohaarassa: vesiallas, patorakenne ja voimalaitos. Funktionalistinen voimalaitosrakennus on kulttuuriympäristön kiintopiste. Voimalapatoa pitkin kulkee rautatien rinnalla maantie. Padon harjalla kulkeva ajotie on toiminut maantieliikenteen pääyhteytenä, kunnes valtatie 4:n uusi silta valmistui 1976 Vallitunsaaren eteläpuolelle. Pato on edelleen rautatien ylityspaikka. Kemijoen Isohaaran ja Vähähaaran välisen Vallitunsaaren entinen voimalaitosyhdyskunta liittyy edellisiin maisemallisesti ja historiallisesti. Sen erityispiirteisiin kuuluu 1940- ja 1950-lukujen vaihteeseen palautuvan yhtenäisen rakennuskannan ja puistomaisuuden rinnalla venäläisten sotavankien hautausmaa. Alkuperäiskäytön päätyttyä Vallintunsaaren rakennuskannalle on tavoiteltu uutta käyttöä.
alue: 65.792945925,24.545508005 65.793075374,24.546152113 65.792478883,24.547855731 65.792202045,24.546449507 65.791395580,24.543738610 65.792637569,24.544409556 65.792945925,24.545508005
historia: Isohaaran vesivoimala oli 1943 perustetun Pohjolan Voima Oy:n suurhanke. Saksalaiset tuhosivat Kemijoen sillat perääntyessään Kemistä lokakuussa 1944. Tämä katkaisi rautatieliikenteen Lappiin. Pohjolan Voima Oy teki 1945 valtiolle esityksen, jolla se tarjoutui rakentamaan Kemijoen yli uuden sillan toukokuuhun 1946 mennessä, jos se saa rakentaa sillan yhteyteen vesivoimalan. Rakentaminen aloitettiin 1945. Patosilta rauta- ja maanteineen valmistui 1946 ja avattiin liikenteelle kesällä 1947. Voimalaitosrakennus, jonka arkkitehtisuunnittelusta vastasi Sigurd Frosterus, valmistui 1949. Mittavan rakennustyömaan tukikohtana käytettiin Vallitunsaarta, joka vakiintui voimayhtiön konttoripaikaksi ja sen henkilökunnan yhdyskunnaksi. Asuinalue toteutettiin 1940- ja 1950-luvun vaihteessa korkeatasoisena sekä rakennuskannaltaan (arkkitehti Eino Pitkänen) että viheralueiltaan (puutarha-arkkitehti John Hausen). Toisessa maailmansodassa saksalaiset olivat ylläpitäneet Vallitunsaaressa sotavankileiriä (suomalaisten ylläpitämä pääleiri oli Ajoksessa), ja vanhastaan saarta oli käytetty lohenkalastukseen ja etappina joen yläjuoksulle. Vallitunsaaren pohjoiskulmaan valmistui täydentävä voimalayksikkö 1994, mikä nosti Isohaaran turbiinien kokonaistehon 108 megawattiin ja laitoksen kuuluvaksi jälleen maan kymmenen tuottavimman vesivoimalan ryhmään.
kunta: k241
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saarimaa, E.A.
type: Akateeminen henkilö

metadescription 8028
modified: 2009-12-22T13:54:19+0300

metadescription 5524
modified: 2010-09-24T10:54:36+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pohjankurun rautatieasema ja satama
type: AreaOfInterest
alue: 60.100134375,23.550958450 60.099948412,23.552361950 60.098176113,23.554869584 60.097039956,23.557432052 60.095305309,23.561721568 60.094913338,23.561689884 60.093921306,23.560750280 60.092735407,23.558894171 60.092144852,23.558007020 60.092226094,23.553803757 60.092345083,23.551382813 60.093291687,23.549205096 60.097132168,23.547114866 60.099170910,23.548169537 60.099971981,23.549941675 60.100134375,23.550958450
kunta: k710
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Seppälä, Jaakko
type: Kuvittaja

metadescription 7813
modified: 2010-02-02T15:40:13+0300

Albertinkatu 5
type: Osoite
is part of: i8464
is part of: i34
is part of: i8007
lat: 60.1595085145879
long: 24.9374272873412

säätiö
type: luokka
subclass of: p11
created: 05.10.2009 09:45
modified: 05.10.2009 09:46

metadescription 8288
modified: 2010-01-04T12:08:17+0300

Studentens lyra
type: Klassinen
language: eng
spatial: i6589
temporal: i116
temporal: i106
esittaja-musiikki: i7902
saveltaja: i7907

Peura, Nina
type: Kirjailija

Taulumäen kirkko ja Jyväskylän vanha hautausmaa
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maisemallisesti hallitsevalla Taulumäellä sijaitseva, kauniisti säilynyt kirkko on 1920-luvun klassismin monumentaaliarkkitehtuurin merkittävimpiä kohteita Suomessa. Vanhalla hautausmaalla on mm. maan kulttuurivaikuttajien hautamuistomerkkejä. Kaupungin pohjoispuolella sijaitseva Jyväskylän maaseurakunnan kirkko ja sen eteläpuolella olevaan puistoon liittyvä Jyväskylän kaupunkiseurakunnan vanha hautausmaa muodostavat toisiinsa nivoutuvan alueen, joka rajautuu itäpuolella Tourujokeen ja sen rauhoitettuun luonnonpuistoon, lännessä Puistokatuun. Ruskeankellertävän rapatun kirkon länsifasadina on reunoiltaan porrastetusti kapeneva kellotorni. Se luo vaikutelman Keski-Euroopan suurten katedraalien länsipäädyistä 1920-luvun monumentaaliklassismiin sovitettuna. Kirkko on muodoltaan basilika. Sakaristo on kuoriosan pohjoispuolella, vastaavalla kohdalla eteläpuolella on pyöreä kastekappeli. Kirkkosalissa on korkealle kohoava tasakattoinen päälaiva ja sitä kahdessa kerroksessa rajaavat kapeat sivulehterit. Kirkkosalia kapeammassa kuorissa on taiteilija Paavo Leinosen tekemät kalkkimaalaukset. Hän on myös vastannut sisätilan muista koristemaalauksista lehterinkaiteissa ja saarnastuolissa. Alttaritauluna on edellisen kirkon palosta pelastettu Eero Järnefeltin "Kristus käy yli veden". Sen alapuolella on Jonas Heiskan maalaus "Kristus ja lampaita" vuodelta 1929. Hautausmaan eteläpäässä on asemakaavaltaan puoliympyrän muotoinen hauta-alue vuodelta 1918. Alueelle on haudattu myös sotien 1939-1940 ja 1941-1945 sankarivainajat. Jalustalta nouseva, korkea klassistinen kiviuurna "Uhriliekki" on Gunnar Finnen suunnittelema. Kaupunkiseurakunnan vanhalla hautausmaalla on monia kaupungin ja myös koko maan kulttuurielämään vaikuttaneiden henkilöiden hautamuistomerkkejä. Hautausmaan siunauskappeli vuodelta 1930 on arkkitehti Pauli Blomstedtin suunnittelema. Siihen liittyvän laajennusosan vuodelta 1983 on suunnitellut arkkitehti Antti Eskelinen.
alue: 62.254097002,25.750829688 62.253720522,25.752472466 62.252883227,25.752939441 62.252511140,25.752446107 62.251761688,25.753468627 62.251361108,25.753739685 62.250910635,25.753732735 62.250148167,25.753306516 62.249805534,25.752125994 62.249152398,25.752000283 62.248444470,25.752360252 62.248664334,25.751766304 62.248957030,25.750000097 62.252378607,25.749608095 62.253168312,25.749987239 62.254097002,25.750829688
historia: Arkkitehti Elsi Borgin suunnittelema Jyväskylän maaseurakunnan kirkko on rakennettu 1928-1929. Ulko- ja sisäasultaan arkkitehtonisen ominaisilmeensä ja nyansoidut yksityiskohtansa hyvin säilyttäneen kirkon ensimmäinen kunnostus tehtiin 1995-1996 arkkitehtitoimisto ARK-Kantonen Oy:n arkkitehti Tuija Ilveksen suunnitelmin. Samalla paikalla sijainnut maaseurakunnan edellinen 1885 rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa keväällä 1918. Uudet piirustukset tilattiin Josef Stenbäckiltä 1921. Varojen puutteen vuoksi rakentaminen viivästyi. Lopulta 1927 järjestettiin kirkosta arkkitehtikilpailu, jonka voitti Elsi Borg. Jyväskylän kaupungin perustamisen jälkeen sijoitettiin uusi hautausmaa ruutukaavaa noudattavan kaupunkirakenteen pohjoispuolelle, Tourujoen varteen. Vuonna 1838 käyttöön otettua aluetta on laajennettu 1899, 1924 ja 1941. Sankarihauta-alue ja sen hautamerkit uusittiin 1950-luvulla arkkitehti Aulis Blomstedtin suunnitelman mukaan.
kunta: k179
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Bulevardin pituus
type: Fakta
content: Mikä on Helsingin Bulevardin pituus? Bulevardin pituus on 0,9 kilometriä. Lähde: Kiinteistövirasto
language: fin
spatial: i6687
temporal: i116

Suomenlinnakeskus / Inventaariokamari
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:10:08.325+00:00
modified: 2012-12-27T14:19:20.362+00:00
subject: p33844
subject: p31251
subject: p31535
subject: p37303
asset ID: C74
kuvailu: Inventaariokamarista opastuskeskukseksi Inventaariokamarin vanhan osan tilat soveltuivat sellaisenaan näyttelykäyttöön. Pohjakerrokseen sijoitettuun auditorioon saatiin riittävä korkeus pudottamalla osa lattiatasoa kaivauksissa löytyneeseen 1700-luvun lattiatasoon. Opastuskeskuksen palvelutilat, myymälä, käymälät ja tekniset tilat sijoitettiin uudisrakennukseen, joka rakennettiin alkuperäisiä materiaaleja, tiiltä ja puuta, käyttäen. Vanhan ja uuden osan nivelessä rakennukset menevät ikään kuin sisäkkäin korostaen näin tilojen historiallista yhteenkuuluvuutta. Laajuudeltaan uudisosa noudattaa mastovajan venäläisaikaista asua. Osittain pilareilla kannatettu katto osoittaa puolestaan viitteellisesti mastovajan alkuperäisen, ruotsalaisaikaisen laajuuden. Suomenlinnan historiasta ja nykypäivästä kertovan museon lisäksi rakennukseen vanhassa osassa on tila vaihtuville näyttelyille. Auditoriossa esitetään Suomenlinna Experience -multivisiota ja aulassa on esillä pienoismalli Viaporista ruotsalaisen kauden lopussa. Opastuskeskus on suunniteltu siten, että ainakin osa palveluista voidaan pitää auki ympäri vuoden. Toteutusaika: 1997-1998 Kerrosala: 2330 m2 , josta uudisrakennuksen osuus on 510 m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen-Raunio/ Mikko Pulkkinen, Tiitta Itkonen Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Innostructura Oy LVI- ja sähkösuunnittelu: Projectus Team Oy Pääurakoitsija: Seicon-Rakennus Oy LV-urakoitsija: LVI-Karjalainen Oy IV-urakoitsija: Huber Talotekniikka Oy Sähköurakoitsija: ABB Installaatiot Oy Sähkönordström Säätölaiteurakoitsija: Kiinteistöautomatio K & K Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Inventaariokamari ja siihen liittyvä pyöröpuuvaja rakennettiin vuosina 1778-1783 Armeijan laivaston alusten varustevarastoksi. Rakennuksen suunnittelija oli todennäköisesti Fredrik af Chapman. Alkuperäisessä asussaan inventaariokamari oli kolmikerroksi…
historia: Inventaariokamari ja siihen liittyvä mastovarasto rakennettiin vuosina 1778-1783 kuivatelakalle telakoitavien alusten varustevarastoksi. Rakennus sijaitsi telakalle johtaneen väylän varressa, sillä telakan portti oli alunperin altaiden itäpäässä. Inventaariokamari oli alkuperäisessä asussaan kolmikerroksinen ja sen keskiosassa oli puinen mastonosturi. Rakennus vaurioitui pahoin vuonna 1855 Krimin sodan pommituksen sytyttämässä tulipalossa. Välipohjat olivat puuta, joten palolta säästyivät ainoastaan ulko- ja väliseinät. Mastonosturi oli romahtanut jo tätä ennen. Rakennus kunnostettiin Krimin sodan jälkeen kaksikerroksiseksi ja muutettiin muonavarastoksi. Vuonna 1868 rakennuksessa tehtiin laaja muutostyö, jonka yhteydessä muun muassa koko etuseinä purettiin ja julkisivu sai nykyisen asunsa. Mastovarasto tuhoutui toisen maailmansodan aikana vuonna 1944. Rakennus on ollut armeijan varastokäytössä koko suomalaisen ajan. Viime vuosina käytettiin ainoastaan pohjakerrosta, sillä välipohja oli laho.
paikan tyyppi: varastot (rakennukset)
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.145135674445115
long: 24.987905693054245

metadescription 611
modified: 2010-09-17T11:14:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1623395~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1803285~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1626190~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1751518~S9*fin

Maurinkatu
type: Katu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.174635665198
long: 24.9597197024823

varastointi
created: 2012-05-28T10:38:05.006+00:00
modified: 2012-05-28T10:38:05.171+00:00
preferred label: lagring @sv
preferred label: storage @en

description: Jäähallin arkkitehti yhdessä Jaakko Kontion kanssa
references: i7540
spatial: i7535

kahvila
created: 2012-05-24T12:57:56.941+00:00
modified: 2012-05-24T12:57:56.999+00:00
preferred label: cafe @en

metadescription 1085
modified: 2010-09-17T11:25:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1522403~S9*fin

metadescription 8190
modified: 2010-09-17T11:26:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1884916~S9*fin

Åke ja hänen maailmansa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Sturenkatu 8
spatial: Olympiastadion
spatial: i7816
spatial: i7161
spatial: i6857
spatial: i7814
spatial: i7813
spatial: Vallgårds svenska folkskola
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i110
temporal: i109
kirjoittaja: i7809

Lentonen, Saija
type: Nayttelija

Lappi-Seppälä, Jussi
type: Arkkitehti

metadescription 8524
modified: 2010-01-27T09:33:16+0300

Hietakylän hautausmaa ja Haminan ortodoksinen hautausmaa (Haminan ortodoksinen hautausmaa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hietakylän luterilainen hautausmaa ja Haminan ortodoksisen seurakunnan hautausmaa edustavat varhaista kirkosta ja asutuksesta erillään olevaa hautausmaarakentamista 1700-luvulta. Haminan luterilaisen kaupunkiseurakunnan 1770-luvulla perustettu vanha hautausmaa on kaupungin luoteispuolella Hietakylässä. Tunnelmallisella hautausmaalla on paljon arvokkaita hautamuistomerkkejä, jotka kuvastavat Haminan ja sen lähiympäristön kulttuurihistoriaa. Haminan ortodoksisen seurakunnan 1740-luvulla perustettu hautausmaa puolestaan sijaitsee kaupungin koillispuolella Pampyölissä. Hautausmaalla on 1901 valmistunut Neitsyt Marialle, Kaikkien murheellisten ilolle, pyhitetty tiilikirkko, joka on arkkitehti Ivar Aminoffin suunnittelema. Aladin-suvun hautakappelin vuodelta 1898 on piirtänyt K.A. Wrede. Hautausmaan koillispuolella on Nikolai II:n sotilaiden juutalainen hautausmaa.
alue: 60.567433498,27.248236884 60.568581602,27.247050204 60.569137416,27.247899417 60.568984916,27.249048757 60.568062475,27.250237123 60.567433498,27.248236884
historia: Hamina siirtyi vuoden 1742 Turun rauhassa Venäjälle ja Haminan ortodoksinen hautausmaa perustettiin Pampyöliin jo 1740-luvulla. Hietakylään perustettiin luterilainen hautausmaa 1770-luvulla, jolloin hautaaminen linnoituksen sisäpuolelle kiellettiin. Hautausmaat sijoitettiin kaupunkialueen ulkopuolelle esikaupunkiasutuksen lähelle. Hietakylän luterilaista hautausmaata laajennettiin 1859, samalla se ympäröitiin kiviaidalla. Varakkaampia kaupunkilaisia sinne oli ryhdytty hautaamaan vuoden 1821 palon jälkeen. Hietakylän hautausmaa kunnostettiin perusteellisesti 1997-1998 arkkitehti Bey Hengin suunnitelmien mukaan.
kunta: k075
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sauna Kallio
type: PointOfInterest
created: 2012-12-13T09:07:05.227+00:00
modified: 2012-12-13T09:11:23.945+00:00
subject: p34262
kuvailu: Uudisrakennus Rakennuspaikka sijaitsee Suomenlinnassa puurakennusten muodostamassa ns. Kauppiaskorttelissa. Pienellä tontilla on kaksi asuinrakennusta ja uusi piharakennus on rakennettu puretun vajan paikalle tontin takarajalle. Tilaajan asettamana lähtökohtana oli ulkonäöltään selkeästi moderni ja ympäristöönsä sopeutuva rakennus. Suunnittelu tehtiin Suomenlinnan hoitokunnan ja Museoviraston valvonnassa. Rakennuksen ilmeessä on tavoiteltu aitamaista keveyttä; runkosyvyys on pieni ja rakennus on perustettu ilmavasti pilareille. Rakennuksen koko on minimoitu. Se sisältää saunan, pukuhuoneen sekä puutyöverstaan. Rakennuksen päädyt jatkuvat rakennusrunkoa kapeampina katoksina, jotka on näkösuojattu ritiläseinillä ja ovilla. Toinen katoksista toimii saunan vilpolana, toinen pihakalustevarastona. Rakennuksen ulkoverhouksena on läpikuultavan valkoinen leveä mäntylauta, ritilät ovat kuullotettua tiheäsyistä Lapin mäntyä. Ahtaasta rakennuspaikasta johtuen ulkoseinät ja katto ovat palosuojattuja kalsiumsilikaattilevyllä. Saunatilojen seinä- ja kattopinnat, ovet ja lauteet ovat käsittelemätöntä tervaleppää ja pukuhuoneen lattia on öljyttyä lämpökäsiteltyä koivua. Saunassa suihkun ja puulämmitteisen kiukaan suojamuuri on ladottu kookkaista vuolukivilankuista. (Seppo Häkli) Toteutusvuodet: 1999-2001 Kerrosala: 25m2 Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Häkli Ky/ arkkitehti Seppo Häkli LVI-suunnittelu: Akvedukti Oy/ Markku Kallio Rakennuttaja: Markku Kallio ja Seija Linnanmäki
historia: Uudisrakennus Rakennuspaikka sijaitsee Suomenlinnassa puurakennusten muodostamassa ns. Kauppiaskorttelissa. Pienellä tontilla on kaksi asuinrakennusta ja uusi piharakennus on rakennettu puretun vajan paikalle tontin takarajalle. Tilaajan asettamana lähtökohtana oli ulkonäöltään selkeästi moderni ja ympäristöönsä sopeutuva rakennus. Suunnittelu tehtiin Suomenlinnan hoitokunnan ja Museoviraston valvonnassa. Rakennuksen ilmeessä on tavoiteltu aitamaista keveyttä; runkosyvyys on pieni ja rakennus on perustettu ilmavasti pilareille. Rakennuksen koko on minimoitu. Se sisältää saunan, pukuhuoneen sekä puutyöverstaan. Rakennuksen päädyt jatkuvat rakennusrunkoa kapeampina katoksina, jotka on näkösuojattu ritiläseinillä ja ovilla. Toinen katoksista toimii saunan vilpolana, toinen pihakalustevarastona. Rakennuksen ulkoverhouksena on läpikuultavan valkoinen leveä mäntylauta, ritilät ovat kuullotettua tiheäsyistä Lapin mäntyä. Ahtaasta rakennuspaikasta johtuen ulkoseinät ja katto ovat palosuojattuja kalsiumsilikaattilevyllä. Saunatilojen seinä- ja kattopinnat, ovet ja lauteet ovat käsittelemätöntä tervaleppää ja pukuhuoneen lattia on öljyttyä lämpökäsiteltyä koivua. Saunassa suihkun ja puulämmitteisen kiukaan suojamuuri on ladottu kookkaista vuolukivilankuista. (Seppo Häkli) Toteutusvuodet: 1999-2001 Kerrosala: 25m2 Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Häkli Ky/ arkkitehti Seppo Häkli LVI-suunnittelu: Akvedukti Oy/ Markku Kallio Rakennuttaja: Markku Kallio ja Seija Linnanmäki
paikan tyyppi: sauna
lat: 60.148071397360695
long: 24.984535574913025

Slioor, Tabe
type: Nayttelija

metadescription 6829
modified: 2010-09-17T11:23:48+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1593350~S9*fin

metadescription 8784
modified: 2010-03-03T19:13:21+0300

Suomen Pankki, Kansallisarkisto ja Säätytalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suomen Pankki, Kansallisarkisto ja Säätytalo Senaatintorin pohjoispuolella kuvastavat Helsingin pääkaupunkifunktiota ja jatkavat monumentaalikeskustan klassismin arkkitehtuuria. Suomen Pankki on maan keskuspankki, Kansallisarkisto maan keskusarkisto ja Säätytalo maan ensimmäinen valtiopäivätalo. Kansallisiksi symbolirakennuksiksi muodostuneet monumentaalirakennukset muodostavat ryhmän, joka ilmentää 1800-luvun lopun kaupunkisuunnittelun ihanteen mukaista kaupunkirakennetta. Rakennusten sisätilat ovat koristeellista interiööritaidetta ja rakenteissa on käytetty aikanaan edistyksellisiä rautakonstruktioita. Pankin ja Säätytalon suunnittelusta järjestetyt kansainväliset arkkitehtuurikilpailut ovat varhaisimpia Suomessa. Suomen Pankin päärakennuksella on italialaisen renessanssipalatsin hahmo, kuten monilla muillakin ajan eurooppalaisilla pankkirakennuksilla. Nykyaikaisen pankkitoiminnan juuria heijasteleva arkkitehtuuri on ollut esikuvallinen maan pankkien suunnittelussa. Saksalaisen arkkitehdin Ludwig Bohnstedtin piirtämän pankin edusaukiolla on monumentaalinen luonne. Pohjoisessa sitä reunustaa Valtionarkiston rakennus jalustalta kohoavine kolossaalijärjestelmineen ja keskirisaliitteineen sekä idässä saman suunnittelijan, Gustaf Nyströmin, pylväspäätyinen Säätytalo, sekin pankin tavoin vapaasti omalle tontilleen sijoitettuna, Wienin Ringstrassen esikuvien mukaan. Pankin etuaukiolla on 1923 pystytetty J.V. Snellmanin patsas. Valtionarkiston, nyttemmin kansallisarkiston, vanhimmassa päärakennuksessa on kolme eri kokoista ja eri suuntiin avautuvaa rakennusosaa, jotka on erotettu toisistaan palomuureilla: aktimakasiini eli asiakirjavarasto sekä tutkijasali valurautagallerioineen ja asiakirjoineen sekä näiden välinen toimistosiipi. Sisätilat koristemaalauksineen ovat vaikuttavia, kuten pääsisäänkäynnin porrashalli ja sen yhteydessä olevat tilat. Snellmaninkadun suuntainen arkistolaajennus on 1920-luvulta ja vanhan osan länsi- ja pohjoispuolen laajennukset 1970-luvun alust…
alue: 60.172568311,24.951841194 60.172582348,24.952598215 60.172656938,24.952595653 60.172674932,24.953336211 60.171609270,24.953437476 60.171649435,24.955561848 60.170923967,24.955611706 60.170850708,24.951636585 60.171539785,24.951608386 60.171534341,24.950756905 60.171996888,24.950714259 60.172014577,24.951898731 60.172568311,24.951841194
historia: Suomen Pankin, Kansallisarkiston ja Säätytalon sijoituspaikka on vanhinta Vironniemen Helsinkiä, joka oli rakennettua kaupunkialuetta jo 1600-luvulla. Suomen Pankki perustettiin 1811 Turkuun nimellä Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori. Pankki siirrettiin Helsinkiin 1819. Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki, jonka toimintaan keskuspankin piirteitä antoivat 1840 raharealisaatio, Suomen markan käyttöönotto 1860–1865 sekä liikepankkien perustaminen 1800-luvun jälkipuolella. Suomen Pankki rakennettiin Pyhän Kolminaisuuden kirkon itäpuolelle. Suomen Pankin rakennushanke ajankohtaistui 1870-luvulla, kun pankin tulot kasvoivat puutavaran viennin korkeasuhdanteen aikana. Toimitalon suunnittelusta järjestetyn kansainvälisen arkkitehtikilpailun voitti 1876 saksalaisarkkitehti Ludwig Bohnstedt. Rakennus valmistui 1883. Bohnstedt oli suunnitellut 1870-luvulla Saksassa kolme pankkia. Turvallisuussyistä rakennuksesta tehtiin jykevärakenteinen. Veistoskoristelun teki C.E. Sjöstrand. Päärakennuksen taustalla olevan laajennuksen 1960-luvun taitteesta sekä Rauhankadun setelipainon 1950-luvun puolivälistä suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. J.V. Snellmanin muistomerkistä 1913 järjestyn kilpailun voittivat yhteisellä ehdotuksella kuvanveistäjä Emil Wikström ja arkkitehti Eliel Saarinen. Keräysvaroin rahoitettu kansallismuistomerkki paljastettiin 1923 Suomen Pankin edustalla. Jalustan ja muistomerkin ympäristön suunnitteli arkkitehti Eliel Saarinen. J.V. Snellman vei loppuun rahauudistuksen, jossa Suomi sai oman valuutan, markan 1860. Snellman nimitettiin 1863 senaattiin valtiovaraintoimituskunnan päälliköksi. Tässä virassa hän johti Suomen talouspolitiikkaa ja hänen ansiostaan markka sidottiin rahan arvon vakauttaneeseen hopeakantaan 1865. Suomen keskushallinnon päätösasiakirjat tallennettiin Ruotsin vallan aikana Tukholmaan. Autonomian ajalla perustettiin 1816 senaatin arkisto, jonne siirrettiin Ruotsista luovutetut Suomea koskevat asiakirjat. Senaatin a…
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kansanpuistot Korkeasaari ja Seurasaari (Seurasaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Korkeasaaressa ja Seurasaaressa on säilynyt 1800-luvun lopulta maan ensimmäisten kansanpuistojen kulttuuriympäristöä sekä kansanpuistojen yhteyteen perustetut valtakunnalliset nähtävyyskohteet eläintarha ja ulkoilmamuseo. Korkeasaaren ja Seurasaaren näihin päiviin säilyneet ”kasvattavan ja tervehenkisen” vapaa-ajanvieton periaatteet ovat peräisin 1871 perustetulta Helsingin anniskeluyhtiöltä. Yhtiön perintöä ovat niin ikään kansanpuistojen tarpeisiin rakennetut korkeatasoiset ulkoiset puitteetkin puistoista ja poluista rakennuksiin. Korkeasaaren, varhaisimman kansanpuiston, huvilamainen puistoravintola vuodelta 1884 on yhä käytössä. Pronssinen pukkiveistos ravintolan yhteydessä on vuodelta 1892. Muita kansanpuiston varhaisajalta säilyneitä rakennuksia ovat odotushuone (1887) ja saarenvartijan rakennus (1890). Eläintenpidon historiasta muistuttavat kiviset Karhulinnat (1903 ja 1905) ja Jääkarhulinna (1914). Samalta ajalta on eläintarhan intendentin asuintalo (1902). Seurasaari on Helsingin toinen kansanpuisto, jonka varhaisvaiheesta ovat säilyneet paitsi tieverkko näköalapaikkoineen, portaikkoineen ja penkkeineen myös aikalaisten norjalaistyylisiksi kuvailemat rakennukset, kuten metsänvartijan talo saaren pohjoisosassa, ravintola puistoineen saaren keskiosassa sekä isännän talo saaren eteläkärjessä, kaikki vuodelta 1890. Juhlakenttä on eteläkärjen metsä- ja puistolampialueen pohjoispuolella. Saaren länsirannalla on meriuimala. Saareen johtava puinen silta levähdyspaviljonkeineen noudattelee arkkitehti Mieritzin 1891 suunnitteleman ensimmäisen sillan muotoa. Seurasaaren ulkomuseossa, joka keskittyy saaren itäosaan, esitellään useita kymmeniä Suomen maakunnille tyypillisiä puurakennuksia ja rakennusryhmiä sisätiloineen 1600-luvun lopulta 1900-luvulle. Täydellisen pihapiirin kaikkine rakennuksineen muodostavat Niemelän torppa Konginkankaalta ja Antin umpipihatalo Säkylästä. Säätyläisten elämää valaisevat 1700-luvulta peräisin olevat Kahiluodon kartano Taivassalosta sekä…
alue: 60.188259859,24.883091085 60.187853771,24.885330578 60.181786563,24.891024395 60.175989896,24.889106354 60.175460602,24.884850331 60.175659692,24.883455242 60.177304460,24.880167742 60.178073838,24.879393861 60.181416247,24.878425055 60.182831956,24.878201783 60.186852092,24.881024711 60.188259859,24.883091085
historia: Huviretket, ulkoilu ja huvilaelämä olivat 1800-luvun lopulla osa kaupunkilaisten vapaa-ajanviettokulttuuria. Yhdistykset organisoivat tervehenkistä vapaa-ajantoimintaa ja aktiivinen toiminta hyväntekeväisyysjärjestöissä oli 1880-1890 -luvuilla ylempien sosiaaliluokkien harrastus. Erikoisasemassa hyväntekeväisyyttä harjoittavista yrityksistä oli Helsingin anniskeluyhtiö, joka toimi yhteistyössä kaupungin viranomaisten kanssa. 1871 perustettu yhtiö sai kaupungilta alkoholijuomien anniskelu- ja vähittäismyyntioikeuden vuoden 1873 väkijuomalain uudistamisen jälkeen. Yhtiön tarkoituksena oli myös ”perustaa työväenluokan tarpeisiin tarkoitettuja ravitsemusliikkeitä”. Yhtiön voitto käytettiin yleishyödyllisiin tarkoituksiin, kuten kansanpuistoihin. Puistoihin liittyivät valistavat, terveyttä ja raittiutta korostavat tavoitteet ja organisoitu ohjelma. Ensimmäiset kansanpuistot perustettiin 1800-luvun lopulla Korkeasaareen ja Seurasaareen. Arkkitehteina olivat Theodor Höijer, Theodor Decker ja Frithiof Mieritz. Anniskeluyhtiö luopui kansanpuistoista 1919 kieltolain voimaanastumisen jälkeen. KORKEASAARI oli jo 1800-luvun alkupuolella kaupunkilaisten retkeilykohde, jonne saariston höyrylaivaliikenne kulki 1860-luvulta. Saaressa oli ravintola, mutta väkijuomien väärinkäytön takia kaupunki tarjosi omistamansa saaren vuokralle Helsingin anniskeluyhtiölle kansanpuistoksi. Yhtiön ensimmäinen kansanpuisto perustettiin 1883 ja arkkitehti Höijer ja kaupunginpuutarhuri Jernström laativat kansanpuiston käytön yleissuunnitelman. Ensin valmistuivat mm. Höijerin ravintola 1884, laituri, käymälä, näköalapaviljonki, uimahuone. 1887-88 rakennettiin mm. odotushuone (Decker 1887), keilarata (Mieritz 1888), pesutupa (Decker). Saarta istutettiin, teitä ja polkuja tehtiin. Pian syntyi ajatus pienen eläinkokoelman sijoittamisesta Korkeasaareen. Anniskeluyhtiön edustaja Fabritius esitti Tukholman ja Kööpenhaminan eläintarhoihin tutustuttuaan eläintarhan perustamista ja 1888 saarelle rakennettiin ens…
kunta: k091
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Potkulauta kädessänsä mörön heitti Helsinkiin
references: i444
spatial: Helsinki yleisesti

bibliographic citation: "...Joonaksen asioissa Lauri Antinpoika oli nytkin liikkeellä. Hänen piti noutaa Korkeasaaresta venelasti eläinten rehuja ja tuoda samalla kotiin Kaarina ja tämän 12-vuotias Pertti-veli, jotka olivat olleet siellä korjaamassa pari päivää aiemmin niitettyjä heiniä. --- Lauri Antinpoika suuntasi veneensä saaren eteläkärkeä kohti, souti sen kaakkoispuolella olevan Hylkysaaren muodostaman salmen lävitse ja kääntyi sitten rantaan puiden varjossa olevan kalamajan kohdalle." (s. 95)
references: i2146
spatial: i84

bibliographic citation: Yö utuinen laskeutuu kaupungin ylle ja peittää siniseen viittaan punatukkaisen haltijattaren. Ja ketun hänen kupeellaan. Ja viimeistä vuoroaan kolistelevan raitiovaunun himmein lyhdyin.
references: i611
spatial: Helsinki yleisesti

KOP Jakomäki
type: Rakennus
alternative: Jakomäen KOP
is part of: i71
lat: 60.2609348549219
long: 25.0747731166474

metadescription 9235
modified: 2010-06-08T10:02:33+0300

Snicker, Raija
type: Kirjailija

metadescription 6731
modified: 2009-08-06T12:00:44+0300

description: Entinen pääkirjasto
references: i9025
spatial: i6422

bibliographic citation: "Oli jo hämärää kun me palattiin Hämeentielle. Ruuhka oli hiljentynyt mutta katu kohisi kansaa. Pirtin ja Hannan välistä raksaa suojasi lauta-aita jota vasten yksi nojasi ja toinen kusi ja kolmas heitti hajalle pullon." (s. 13)
references: i2467
spatial: i7610

Toivolan koulukoti
type: MuuPaikka
alternative: Oppilaskoti Toivola
is part of: i62
lat: 60.2416766117927
long: 24.9652517971605

Ihalemmen, Leiniälän, Nihattulan, Pelkolan ja Sattulan kyläasutus (Ihalempi, Leiniälä ja Pelkola)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hattulan Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen maarekisterikylät lukuisine kiinteine muinaisjäännöksineen kuvastavat poikkeuksellisen laajana kokonaisuutena asutuksen jatkuvuutta Hämeessä esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Lehijärven ympäristön vanhoista kyläkeskuksista monissa on säilynyt perinteinen tiivis muoto keskiaikaisperäisen, mahdollisesti jopa vanhemman kylätontin paikalla. Järven etelärannan kylät, Nihattula ja Sattula, sijaitsevat historiallisen Hiidentien varrella. Myös kyläkeskuksista aikoinaan 1700- ja 1800-luvuilla siirretyt talot muodostavat perinteiseen, rakentamisajalleen tyypilliseen tapaan rakennettuja kokonaisuuksia. Uudisrakentamista on kylissä toteutettu viime vuosikymmeninä varsin vähän. Rautakauden kalmistot ovat osa aktiivista laidunmaisemaa. Kylistä Armijärven rannalla sijaitsevassa Nihattulassa ja Lehijärven lounaisrannalla sijaitsevassa Sattulassa on säilynyt tiivis kylärakenne erityisen hyvin. Ihalemmen kylän asutus on levinnyt rantapelloilla oleville mäenharjanteille. Vanha kylätontti sijaitsi Ihaniemen talon paikalla. Kylään liittyvä asutus on lisäksi levinnyt pohjoiseen Marttaristintien varrelle. Vauraasta maanviljelyseudusta kertovat kantatilojen ja mäkitupien lisäksi 1860-luvulla rakennettu Pelkolan kartanon päärakennus. Julkista rakentamista edustavat Pelkolan ja Nihattulan koulut.
alue: 61.038658416,24.261609203 61.040416460,24.261938936 61.043291474,24.262653833 61.045902168,24.256107784 61.047400754,24.259469750 61.046879260,24.265414523 61.047728415,24.272524413 61.049255024,24.272012983 61.051343163,24.276685634 61.057206124,24.269261507 61.060732947,24.270219472 61.061964550,24.289800599 61.069173361,24.301505810 61.067923162,24.308751517 61.063899420,24.322448820 61.059898078,24.330797191 61.056090563,24.328264374 61.054370827,24.316379218 61.053884493,24.306736293 61.054134395,24.294412524 61.046912153,24.293103557 61.044448861,24.292531129 61.039071412,24.283480957 61.035282620,24.275079457 61.036178448,24.267419902 61.038658416,24.261609203
historia: Viljelyn merkit Lehijärven ympärillä ovat peräisin viimeistään 500-700 -luvuilta. Raimaanmäeltä löydetty polttokenttäkalmisto ja alueen kahdeksan uhrikiveä osoittavat pysyvän asuinkulttuurin juontavan ainakin viikinkiajalta. Lehijärvi oli keskiajalla Hattulan tytärpitäjä ja kappeli kuten Kalvola ja Tyrväntökin. Lehijärven puinen kappeli sijaitsi Torttolanmäen länsipuolella. Lehijärven kappeliseurakunta sulautui Hattulan emäseurakuntaan 1600-luvun lopulla, mutta itsenäisenä hallintopitäjänä Lehijärvi pysyi aina 1830-luvulle. Kirjallisissa lähteissä Lehijärven kylistä esimerkiksi Sattula mainitaan jo 1411. Keskiajan ja uuden ajan taitteessa Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen kylät olivat jo poikkeuksellisen suuria, niissä oli taloja seitsemästä neljääntoista. Pienemmän Armijärven rannalla olevan Nihattulan rakennuskantaan vaikutti läheinen Parolan leirialue, venäläisten upseerien perheet viettivät kesälomiaan kylässä, jonne rakennettiin myös huviloita. Leirin vaikutuksesta Emil Aaltonen perusti kenkätehtaan kylään 1900-luvun alkupuolella.
kunta: k082
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Samuli, Veikko
type: Muusikko

bibliographic citation: "Mä Vanhan Kirkon jälkeen käännyn pohjoiseen -"
references: Nukkuva Stadi
spatial: i6868

metadescription 9495
modified: 2010-12-14T11:22:46+0300

metadescription 6991
modified: 2010-02-04T16:41:43+0300

description: Kuvanveistäjä Mikko Hovin veistos.
references: i7986
spatial: Pallopojat, veistos

metadescription 9829
modified: 2012-05-08T15:25:50+0300

metadescription 5153
modified: 2010-09-17T11:24:42+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1834435~S9*fin

Kittilän jokivarsi- ja järvenranta-asutus (Lintula)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaukosen kylä on Aapa-Lapin peräpohjalaista jokivarsiasutusta pohjoisimmassa Ounasjokivarressa. Kaukonen on ollut vanha saamelainen asuinpaikka. 1600-luvun puolessa välissä kylä on olluut Aapa-Lapin laajimpia maatalousalueita, markkinapaikka, käräjäpaikka ja liikenteellinen solmukohta, myöhemmin Kittilän Lapinkylän hallinnollinen keskus. Entisten eränautintajärvien rannoille syntyneet Kittilän syrjäiset pikkukylät ovat poikkeuksellisesti säilyneet Lapin sodan tuhoilta ja säilyttäneet perinteisen rakennuskantansa. Kaukosen kylässä ja Alakylässä on säilynyt ja kunnostettu pohjoisimmalle Suomelle tyypillisiä karjarakennuksia, pyramidikattoisia kesänavettoja. Kaukosen kylä Ounasjokivarren keskiosassa on jokivarren vanhimpia ja laajimpia maatalousalueita sekä suurimpia asutustaajamia. Kaukonen on ollut parhaimpia viljanviljelypaikkoja Kittilässä ja ilmeisesti myös koko pohjoisen Lapin alueella. Kaukosen kylän tiheä asutus sijoittuu joen länsirannan laakeille kummuille, joita reunustavat suot. Jokivarressa on kylän tulvaniityt ja ympäröiville soille on raivattu peltoja. Perinteistä rakentamista on säilynyt Hakalassa, Pekkalassa, Pentissä, Ojanperässä ja Hettulassa. Hakalan pihapiirissä on suurikokoinen pyramidikattoinen kesänavetta. Alakylässä on säilynyt poikkeuksellisesti kolmen pyramidikattoisen kesänavetan muodostama kokonaisuus jokirannassa. Pyramidikattoisen kesänavetan ainutlaatuinen rakennustyyppi on kehittynyt Pohjois-Suomessa ja -Ruotsissa, jossa kesähyönteisten kiusa on suurin. Karjarakennustyypin tunnusmerkkinä on pyramidinmuotoinen katto. Kesäkäyttöön rakennetun navetan rakenne ja muoto on kehitetty suojaamaan karjaa hyönteisiltä. Yöksi suojaan tuodun karjan lämpö aiheuttaa voimakkaan ilmavirran pienessä rakennuksessa, jonka pyramidinmuotoisen katon keskellä olevan ilmanvaihtotorven kautta hyönteiset ajautuvat ulos. Neliömäinen tai harvemmin kahdeksankulmainen runko ja kartiomainen katto edesauttavat voimakkaan vedon syntymistä. Jeesiöjokeen laskevan Kelontek…
alue: 67.900398793,25.291472828 67.897328727,25.292387620 67.895492288,25.287055142 67.894748243,25.279771320 67.895635868,25.275962482 67.900097438,25.271543313 67.901864171,25.271954055 67.902458525,25.273782126 67.903011283,25.280491041 67.902172945,25.287253288 67.900398793,25.291472828
historia: Ensimmäiset uudisasukkaat tulivat Kaukoseen todennäköisesti 1600-luvun puolivälissä. Kaukonen oli 1700-luvulle Kittilän lapinkylän keskus, markkinapaikka ja talvikylä. Vanha talvitie Kolarista Sodankylän kirkolle kulki Kaukosen kautta. Ensimmäiset asukkaat ilmestyivät Kittilän veroluetteloihin 1660-luvulla. Vuoden 1696 verotuksessa Kaukosessa, silloisessa Paloniemessä, oli kolme uudistilaa. Vuoden 1770 maakirjassa oli neljä tilaa: Mäkelä, Kaukonen ja Mokko sekä vielä yksi tila, joka myöhempien maakirjojen perusteella oli luultavasti Ranta. Kaukonen kasvoi nopeasti 1800-luvun puolivälistä 1900-luvun alkuvuosikymmenille asti. Vuosina 1883-1906 suoritetun isojaon aikaan 33-taloinen Kaukonen oli verraten suuri yksi Kittilän elinvoimaisemmista maatalouskylistä. Toiseen maailmansotaan mennessä Kaukosen taloluku kasvoi lähes viiteenkymmeneen tilaan. Kaukosen kylä säilyi melko hyvin Lapin sodan tuhoilta. Ainoastaan Ounasjoen itäpuolinen Kummun kylä tuhoutui ja joen länsipuolelta, kylän yläpäästä koulu ja pari muuta pihapiiriä. Kaukosesta tuli vähäksi aikaa sodan jälkeen Kittilän hallinnollinen keskus, koska kirkonkylä oli pahoin tuhoutunut. Tuolloin Kaukosessa oli mm. kunnantoimisto, sairaala, lääkäri, apteekki, poliisi, vankila ja kansakoulu. Myös Kittilän syrjäiset, tiettömien taipaleiden takana olleet pikkukylät säästyivät viime sotien tuhoilta.
kunta: k261
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Brushane, Martin
type: Muusikko

metadescription 7442
modified: 2010-02-02T15:35:03+0300

Akateeminen henkilö
type: luokka
subclass of: Kohdehenkilo

metadescription 598
modified: 2010-09-17T11:13:42+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1516208~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1892396~S9*fin

Meilahden sairaala
type: Rakennus
alternative: "Hilton" (Henrik Tikkasen nimitys)
is part of: i16
lat: 60.1881929102977
long: 24.9065151109075

Laaksonen, Markku
type: Kirjailija

metadescription 9731
modified: 2011-08-01T11:38:51+0300

Port Arthurin puutalokorttelit ja Mikaelinkirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Port Arthurin puutalokorttelit on yhtenäinen ja laaja 1900-luvun alun työväenasuinalue. Port Arthurin kaupunginosan itäosaan rakennettu Mikaelinkirkko on puolestaan arkkitehti Lars Sonckin suunnittelijanuran ensimmäinen monumentaalirakennus ja keskeinen 1800-1900-luvun taitteen kirkkorakentamisen edustaja. Mikaelinkirkko on rakennettu 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa tuolloisen Turun ruutukaava-alueen luoteisosaan, työväen ja käsityöläisten asuinalueelle. Laajan puiston ympäröimä tiilestä rakennettu kirkko on ulkoarkkitehtuuriltaan lähinnä saksalaistyylistä uusgotiikkaa. Suorakaiteen muotoisen kirkon toiseen päätyyn liittyy keskiakselista sivuun rakennettu korkea torni. Kuoriosan sivuilla on matalat pyörötornit. Seiniä jäsentävät poikkipäätysarjat, suippokaariset kolmijakoiset ikkunat ja porrastetut kontreforit. Kaakkoispäädyssä on suuri pyöröikkuna. Tiiliseinien yläosissa on keskiaikaisten kirkkojen päätykolmioista tuttuja koristekomeroita. Vesikatot ovat norjalaista liuskekiveä. Sisäarkkitehtuuriltaan kirkko lähentelee jugendia ja kansallisromantiikkaa. Turun ruutukaava-alueen länsilaidalla oleva VIII kaupunginosa Port Arthur rajautuu Kakolanmäkeen, Annankatuun, Ratakatuun ja Sairashuoneenkatuun. Port Arthur on rakentunut samaan aikaan Mikaelinkirkon kanssa ja yhtenäiset puutalokorttelit jatkuvat edelleen Ratakadun ja Rauhankadun välissä. Satamaan johtava rautatie on pirstonut muutaman Port Arthurin läntisimmistä kortteleista. Pääosa tonttien rakennuksista on 1900-1920-lukujen rakennusvaiheesta, mutta alueen kaakkoislaidan kortteleissa on myös vanhempaa rakennuskantaa. Puutalokortteleiden varsin yhtenäinen rakennuskanta muodostuu yksikerroksisista asuinrakennuksista, jotka on sijoitettu pitkä julkisivu katulinjan suuntaisesti. Lauta-aidoilla rajattujen tonttien sisäosien piharakennukset muodostavat suljettuja, suurten lehtipuiden varjostamia pihapiirejä.
alue: 60.451428223,22.249316371 60.450579911,22.246955129 60.449542925,22.248470133 60.450326166,22.250699723 60.449470494,22.251931630 60.448678265,22.249419624 60.447932599,22.247532536 60.446442406,22.243282241 60.445591980,22.244528289 60.444279611,22.240377397 60.446107222,22.237813670 60.450851402,22.245925582 60.453139178,22.252750857 60.452732106,22.253323942 60.451428223,22.249316371
historia: Port Arthurin korttelit muodostettiin Engelin 1828 valmistuneessa asemakaavassa Iso-Heikkilän majurinvirkatalon pelto- ja laidunmaille. Ns. Backhoffin asemakaavassa 1884 muotoiltiin uudelleen satamaan johtavan rautatien sijoituksen takia Engelin kaavan korttelit. Asutuksen ydinalueen rakentaminen alkoi heti Turun palon jälkeen ja alueen kortteleista 17 oli asuttuja 1900. Turun seurakunta anoi ruutukaava-alueen luoteisosasta, siihen mennessä suureksi osaksi rakentamattomalta työväen ja käsityöläisten asuinalueelta, aiemmin puistoksi varattua tonttia kirkkoa varten 1890. Mikaelinkirkko rakennettiin 1893 julistetun yleisen arkkitehtikilpailun voittaneen arkkitehtiylioppilas Lars Sonckin tekemän ehdotuksen mukaan 1899-1904. Kiinteän sisustuksen suunnittelussa ja kirkon ornamentiikan suunnittelussa Sonckia avusti arkkitehti Max Frelander. Lyijylasi-ikkunat suunnitteli Willy Baer. Sodassa tuhoutuneiden kuori-ikkunoiden lasimaalaukset korvattiin väriasteikoltaan alkuperäisiä voimakkaammilla 1953 Hilkka Toivolan suunnitelmin. Kirkon sijaintipaikan valinnan aikaan asutus päättyi Korkeavuorenkadun ja Puutarhakadun kulmaukseen. Samaan aikaan kirkon rakentamisen kanssa rakennettiin Port Arthurin rakennukset lähtökohtanaan asemakaava vuodelta 1897. Asemakaavassa tonttijakoa muutettiin jakamalla niitä pienempiin; ratkaisu vastasi kasvaneeseen esikaupunkiongelmaan ja työväestön asuntopulaan. Port Arthur rakennettiin 1920-luvulle mennessä. Arkkitehti Sonckin suunnitelma, jossa kirkko olisi reunustettu rakennuksin, voitti kirkon ympäristön asemakaavakilpailun 1913, mutta jäi toteutumatta asemakaavan hyväksymisestä huolimatta. Viereinen kortteli muutettiin Mannerheiminpuistoksi 1942.
kunta: k853
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Muurahaispuu
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i9831
spatial: i7785
temporal: i114
temporal: i1105
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i9830
lisatietoa: Mitä kadonneelle siskolle tapahtui? Millainen sotasankarina palvottu isoisä oikeasti oli? Miksi isä ei ollut missään tekemisissä isoisän veljen kanssa, vaikka tämä oli lähempänä kuin muu perhe koskaan edes tiesi? Kari Lännenheimo palaa kesän ajaksi lapsuudenkotiinsa tyhjentämään asuntoa myyntikuntoon. Isä makaa sairaalassa eikä enää kykene vastaamaan poikansa kysymyksiin, joita yllättävät tavaralöydöt herättävät. Nykyhetki täyttyy menneisyydellä sitä mukaa kuin asunto tyhjenee. Lisää hämmennystä aiheuttavat oudot unet, jotka alkavat muistuttaa koko ajan enemmän todellisuutta. www.like.fi
lisätietoja: http://www.yrttimaa.net/Blogi/

metadescription 240
modified: 2010-09-17T11:18:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1869430~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1095375~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1038343~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1663837~S9*fin

Pieni Palmstierna
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T08:54:24.77+00:00
modified: 2012-12-27T13:47:53.517+00:00
subject: p36235
subject: p34443
subject: p33985
kuvailu: Peruskorjaus Rakennukseen päätettiin sijoittaa Pohjoismaisen taidekeskuksen ateljeeasunnot, koska pohjoissivulla oleva korkea tila sopi hyvin taiteilijoiden käyttöön. Asunnot sijoi­tettiin venäläisen lisärakennuksen ulla­kolle. Uudet ik­kunat ratkaistiin katto­terassin avul­la. Ateljeiden ja vers­taiden lisäksi raken­nukseen suun­nitel­tiin vie­rashuoneet näytteilleasettajia ja muita taidekeskuksen ly­hytaikaisia vie­raili­joita varten.­­­­­ Pot Viaporin tilat kunnostettiin entiseen käyttöön. Toteutusaika: 1980-1982 Huoneistoala: 830 m² Ateljeet: 5 kpl 79-120 m², vierashuoneet 4 kpl á 32 m² Kerrosala: 1440 m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Severi Blom­stedt Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Jorma Kataja LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Leo Maaskola Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Joel Majurinen Ky Maalaustöiden suunnittelu: Asia­ntuntijamestarit Oy ­Rakennuttaja: Rakennushallitus Rakennustyöt: Hel­sin­gin lää­nin­vanki­lan Suomenlinnan työsiir­tola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Palmstiernan nk. pienen kasarmin (B 44) vanhin rakennusvaihe ajoittuu 1750-luvulle. Vuosina 1749-52 valmistui bastioni Palmstiernan oikea siipi, joka käsitti harmaakivisen puolustusmuurin, jossa oli viisi tykkiaukkoa. Rakennustyöt keskeytyivät tässä vaiheessa eikä siiven vallikäytävä koskaan valmistunut. Seuraavan kerran bastioni Palmstiernan rakennustyöt käynnistyivät vasta 1770. Tuolloin rakennettiin oikean siiven sisäpuolelle kaksikerroksinen, satulakattoinen tiilikasarmi, jonka alemman kerroksen ulkoseinän muodosti entinen puolustusmuuri. Rakennuksessa oli neljä porrashuonetta ja 14 miehistötupaa. Yläkerros oli varustettu kivääriaukoin. Kasarmin bastionipihan puoleisella julkisivulla oli ikkunat kummassakin kerroksessa. Mahdollisesti jo ruotsalaisen kauden lopussa tai aivan venäläisen kauden alussa rakennuksen puolustusmuuriosuudelle tehtiin kolme ikkunaa ja kivääriaukot muurattiin umpeen. Tällä tavo…
historia: Palmstiernan aukiota länsipuo­lelta rajaa­van tiilisen kasar­min ensim­mäinen osa, harmaakivinen puolustusmuuri rakennet­tiin 1750-luvulla. Muuri jäi 1770-luvulla rakennetun tiilikasarmin ulkoseinäksi. Venäläi­sen kau­den alussa alkuperäiset ampu­ma-aukot sul­jet­tiin, ja pu­olus­tus­ muurin eteen ra­ken­nettiin yksi­kerrok­si­nen, myö­häisempi­re­tyylinen, ra­pattu laajen­nusosa tykistön työhuoneeksi. Tämän vuo­sisa­dan alussa lisära­kennusta laa­ jen­net­tiin ja kaikkia katto­ra­kenteita korotet­tiin niin että vesi­katot saatiin liittymään toisiin­sa. Suomen itsenäistyttyä rakennukseen muutti valtion poliisikoulu, ja tällöin välipohjia purettiin ja väliseinään avattiin holvikaari, jotta saatiin korkea tila voimistelusaliksi. Ennen peruskorjausta tilat olivat Suomen­lin­nan hoi­tokunnan ja museoviraston sekä kera­miikka­verstas Pot Via­porin käy­tössä.
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikkaan liittyvä toimija: Taiteilijayhdistys
lat: 60.14336513012842
long: 24.98624272346501

Siilitie 1
type: Osoite
is part of: i6510
is part of: i8006
is part of: i79
lat: 60.206614690334
long: 25.0448537926461

paikkaan liittyvä toimija
type: ObjectProperty
comment: Henkilö tai organisaatio toimijaontologiasta valittuna.
domain: PlaceOfInterest
label: related actor @en
range: luokka
sub property of: property

Sata vuotta Ahtolassa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7109
spatial: Kallio
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i115
kirjoittaja: i5149

Rekipellon kyläasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rekipelto on erinomainen esimerkki pohjalaisesta kylärakenteesta jokivartta seuraavan tien varressa ja talonpoikaisesta rakennustraditiosta kaksivooninkisine pohjalaistaloineen. Rekipelto on Vöyrin suurin kylä vauraalla jokilaakson viljelyseudulla. Kylän talouskeskukset ja kyläkoulu ovat sijoittuneet Vöyrijoen laajaan maisemaan Vöyriltä Isoonkyröön johtavan maantien varrelle. Kylä on menettänyt osan tiheästi sijainneesta historiallisesta rakennuskannastaan. Rekipelto on osa Vöyrinjoen valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 63.108751665,22.271529803 63.109787964,22.277997999 63.111392182,22.286713205 63.106916997,22.293532327 63.105817768,22.294872921 63.105107917,22.295909672 63.103578400,22.297961014 63.101588731,22.291630828 63.100948030,22.289290150 63.096238351,22.282615445 63.097706753,22.273081675 63.108751665,22.271529803
historia: Kyrön pitäjään kuuluneessa Rekipellon kylässä oli 20 taloa 1560-luvun lopulla. Ennen isoajakoa Rekipelto muodostui kolmesta osasta: Leistos, Storby ja Pörnullbacken. Uusjako toteutettiin 1930 ja se muutti radikaalisti kylän vanhan rakenteen ja viljelyolosuhteet. Tuolloin noin 50% taloista siirrettiin kylätihentymästä pois.
kunta: k945
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8153
modified: 2010-02-03T16:13:55+0300

Raumankarin vanha asutus ja Himangan kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Raumankari on yksi tunnetuimmista Pohjanmaan rannikkopitäjien jokisuussa sijaitsevista historiallisista markkinapaikoista. Markkinapaikalle kehittynyt kirkonkylä on säilyttänyt tiiviin rakenteensa ja pienimittakaavaisen rakennuskantansa. Himangan kirkko on tunnetun keskipohjalaisen kirkonrakentajan Jacob Rijfin 1700- ja 1800-luvun taitteessa suunnittelema kirkko, jonka 1800-luvun lopulla tehdyistä korjauksista peräisin oleva asu on erinomaisesti säilynyt. Lestijokisuussa sijaitseva Raumankarin vanha markkinapaikka muodostaa Himangan kirkonkylän vanhan ytimen. Asuintontit sijaitsevat tiheästi kahden raitin ja entisen Vaasan maantien varrella. Vanhalla Vaasan maantiellä olleen ansassillan kiviarkkujen varaan on rakennettu kevyen liikenteen silta. Vanhimmat Raumankarin asuinrakennuksista ovat 1800-luvun alkupuolelta. Useimpiin pihapiireihin liittyy vanhoja aittoja ja karjasuojia. Kylän yhteismaalla Piispanrannassa on kylän verkkovajojen rivistö. Piispanrannasta jokisuuhun päin olevalla rannalla on muutamia kookkaita makasiinirakennuksia, muuten rantavyöhyke on rakentamatonta. Raumankarin läpi kulkevan tien maisemallisena päätteenä, valtatien 8 toisella puolella, on Jacob Rijfin 1794 suunnittelema Himangan kirkko tapuleineen. Vanhan hautausmaan ympäröimä Himangan kirkko on muodoltaan tasavartinen, sisäviisteinen ristikirkko, jonka ristikeskuksesta kohoaa kahdeksankulmainen torninalusrakenne. Kirkko on korjattu nykyasuunsa 1897. Erillinen, puinen kellotapuli on rakennettu 1823 keskipohjalaisen kirkonrakentaja Niilo Koskelan eli Pyörteen (Pyörret) johdolla. "Tämän asutuskeskuksen [Himanka] keskipisteenä voidaan pitää rakennettua isoa Kirkonkylää, joka muistuttaa miltei kauppalaa tai pientä kaupunkia; siellä on mm. säästöpankki, puhelinkeskus, postitoimisto, apteekki, lääkärin asunto, useita kauppapuoteja, suuri höyrysaha, laivatelakka ja muita teollisuuslaitoksia. Kirkon edustalla on hyväpohjainen, suojattu Himangan eli Rauman satama, johon aavalta mereltä johtaa turvalli…
alue: 64.063082614,23.656091812 64.061522351,23.654678268 64.060663098,23.657185336 64.060233722,23.656153192 64.060575331,23.654870751 64.060362564,23.654157344 64.060659718,23.653944416 64.060876680,23.653622708 64.061290234,23.654154394 64.061497911,23.654365914 64.061653779,23.653637820 64.061494518,23.653282463 64.061413277,23.652937536 64.061713374,23.652665029 64.062149844,23.651704128 64.062423775,23.651356256 64.062552413,23.651080480 64.062745689,23.650900459 64.062996438,23.650568388 64.063118384,23.650142351 64.063128608,23.649946935 64.063136349,23.649799521 64.063196074,23.649729413 64.063285829,23.649718622 64.063473515,23.650052131 64.063754326,23.650525162 64.063909499,23.650492813 64.064008149,23.650252252 64.064159036,23.650127201 64.064377580,23.649847534 64.064520708,23.649549514 64.064643819,23.649295012 64.064804506,23.648851090 64.064969468,23.648557550 64.065150023,23.648227281 64.065443638,23.647857179 64.065928833,23.647140570 64.066084969,23.646889001 64.066268657,23.646531261 64.066439325,23.646127037 64.066681518,23.645587832 64.066795225,23.645303458 64.067073519,23.644495797 64.067247213,23.643837925 64.068063020,23.641014634 64.068298083,23.640303797 64.068392643,23.639168840 64.068664726,23.638591073 64.068899258,23.637197935 64.068832526,23.636158032 64.068936651,23.635584767 64.069144377,23.634877346 64.069356593,23.634364271 64.069363177,23.633729679 64.069767544,23.633217734 64.070077758,23.632790251 64.070451790,23.629695074 64.070699091,23.629355347 64.070912176,23.629062560 64.071112552,23.628787223 64.071433303,23.629116421 64.071677016,23.629501312 64.071947177,23.630565602 64.072012817,23.631556998 64.071943547,23.632711085 64.071629468,23.633894564 64.071310320,23.634859522 64.071070830,23.635366449 64.070826001,23.635790257 64.070602010,23.636369234 64.070481678,23.636758358 64.070268782,23.637444436 64.070086106,23.638501291 64.069855161,23.639711992 64.069663645,23.640760057 64.069479127,23.641738240 64.069287506,23.64278646…
historia: Raumankari oli tunnettu markkinapaikka jo 1600-luvulla. Kiinteää asutusta Himangan kirkonkyläksi myöhemmin muodostuneelle Raumankarille syntyi viimeistään 1700-luvun alussa. 1790-luvulla paikka vaurastui, kun kokkolalainen liikemies Anders Roos perusti Raumankoskeen sahan. Raumankarin sahaustoiminta siirtyi sittemmin jokisuuhun Sautinkarille, jossa se lakkasi vasta 1950-luvulla. Raumankarin asutus tiivistyi joen etelärannan ja Lestijokeen laskevan puron, Vähärauman väliselle karille. Himanka perustettiin Lohtajan saarnahuonekunnaksi 1700-luvulla ja kappeliksi 1846. Himangan kirkko rakennettiin 1794 pietarsaarelaisen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijfin johdolla, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Omaksi seurakunnakseen Himanka perustettiin 1906, kun Himangan kunta oli erotettu Lohtajasta 1898. 1866 aloitettu hanke Raumankarin muuttamiseksi kauppalaksi kaatui osittain Kokkolan porvarien vastustukseen. Maantielinjauksen siirto pois Raumankarilta 1950-luvulla valtatie 8:n rakentamisen yhteydessä siirsi asutuksen ja palvelujen painopisteen uuden maantien varrelle.
kunta: k208
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hyytiäinen, Janne
type: Nayttelija

metadescription 6458
modified: 2009-11-11T15:18:52+0300

Varastoparakki C94
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:42:36.792+00:00
modified: 2012-12-13T08:50:52.075+00:00
subject: p33509
kuvailu: Parakki pystytettiin vuonna 1972 Suomenlinnan Työsiirtolan ensimmäisen vaiheen aikana. Siinä oli peltikatto ja pystylaudoitus kuten muissakin työsiirtola-alueen rakennuksissa. Rakennus sijoittuu työsiirtolan hallinnassa olevien venäläisaikaisten rakennusten C 86 ja C 91 välille. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Talossa olivat keittiön varastot kylmäsäilytystiloineen ja keittiöhenkilökunnan sosiaalitilat, lämmönjakohuone, sähkökeskus ja varustevarasto. Vuoden 1976 laajennuksessa pohjoispäähän lisättiin puhdetyötila, varastohuone ja puhelinkopit. Hehkeän vaaleansininen talo maalattiin uudelleen murretummalla sinisellä kesällä 1993 samalla, kun rakennuksen ulkoasua muutenkin parannettiin mm. rakentamalla sisäänkäyntien ylle viistopylväiset katokset. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Parakki pystytettiin vuonna 1972 Suomenlinnan Työsiirtolan ensimmäisen vaiheen aikana. Siinä oli peltikatto ja pystylaudoitus kuten muissakin työsiirtola-alueen rakennuksissa. Rakennus sijoittuu työsiirtolan hallinnassa olevien venäläisaikaisten rakennusten C 86 ja C 91 välille. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Talossa olivat keittiön varastot kylmäsäilytystiloineen ja keittiöhenkilökunnan sosiaalitilat, lämmönjakohuone, sähkökeskus ja varustevarasto. Vuoden 1976 laajennuksessa pohjoispäähän lisättiin puhdetyötila, varastohuone ja puhelinkopit. Hehkeän vaaleansininen talo maalattiin uudelleen murretummalla sinisellä kesällä 1993 samalla, kun rakennuksen ulkoasua muutenkin parannettiin mm. rakentamalla sisäänkäyntien ylle viistopylväiset katokset. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: varastot (rakennukset)
lat: 60.144676356870896
long: 24.99105997085576

bibliographic citation: "Miksi me asutaan just Roihuvuoressa, hän joskus kysyi, ja miksi ihmeessä ei, kysyi äiti vastaan. Marko olisi halunnut asua Stockmannin kulmalla ja käydä koulua jossa oli suljettu sisäpiha." (s. 32-33)
description: Markon perheen kotipaikka.
references: i2789
spatial: i80

Sulkavan kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Uitonsalmen molemmille rannoille levinneessä Sulkavan kirkonkylässä on kirkkomaiseman ohella kulttuurihistoriallisesti merkittävintä Alanteentien kaupparakennusten rivi, joka liittyy kirkonkylän 1900-luvun alkupuolella tapahtuneeseen kehitykseen. Sulkavan hallinto- ja liikekeskus on kasvanut virran etelärannalle ja Uitonvirran kirkonpuoleinen ympäristö edustaa kirkonkylän vanhinta kehitysvaihetta. Historiallisen kirkonkylärakenteen osia ovat maantien varteen keskittyneet 1822 rakennettu kaksoisristikirkko, kirkkomaa tapuleineen ja hautakammioineen, vanha kunnantalo sekä pitäjäntupa ja kirkkoa vastapäätä sijaitseva asuinrakennus. Uitonsalmen rakentamaton ranta muodostaa puistomaisen suojavyöhykkeen kirkon maisemalle. Tiittalan kartano kuuluu maisemallisesti Uitonsalmen kokonaisuuteen. Päärakennus on osittain kaksikerroksinen empiretyylinen keskeissalirakennus, jossa on leveä poikkipääty. Päärakennukseen liittyy talousrakennuksia ja puisto. Sulkavan pitäjänhallinnon ja kaupan keskus on muodostunut 1800-luvun lopulla Uitonsalmen etelärannalle. Salmen rantaa seuraavan Alanteentien varrella on tuosta vaiheesta säilynyt kirkonkylien 1900-luvun alussa vallinnutta rakennustapaa oivallisesti kuvastava rivistö rakennusvolyymiltään yhtenäisiä rakennuksia, joista useimmissa on alkuaan toiminut kauppaliikkeitä ja mm. meijeri.
alue: 61.785616578,28.377535797 61.784991665,28.380642451 61.784234074,28.380664927 61.782954201,28.382616050 61.782821265,28.380651930 61.783016890,28.379435203 61.782906730,28.379311282 61.783121072,28.378294113 61.783792126,28.376786070 61.784324887,28.375657835 61.784950250,28.373832715 61.785516310,28.371975016 61.786777853,28.374215121 61.785616578,28.377535797
historia: Uitonvirta on kapeimmillaan kirkon kohdalla ja se on saanut nimensä vanhan hevosten yliuittopaikan mukaan. Sulkavan seurakunta on entinen Idänlahti-niminen Säämingin kappeli. Omaksi seurakunnaksi Sulkava itsenäistyi 1630. Kirkon suunnitteli Charles Bassi ja sen rakensi Matti Salonen 1822. Rakenteellisten heikkouksien vuoksi kirkkoa muutettiin 1853 korottamalla keskiosaa ja kulmaulokkeita. Uudet piirustukset laativat E. Lohrman ja A.E. Granstedt. Rakennustyöstä vastasi J. Tolpo. Kirkon nykyinen sisäasu on 1960-luvulta. Kellotapulin rakensi hollolalainen Matti Petrell 1770. Kaksi ylintä kerrosta muutetiin kahdeksankulmaiseksi 1847 Taavetti Rahikaisen johdolla. Hautakammio on rakennettu vanhan kirkon hirsistä 1753 ensimmäisen kirkon paikalle. Tiittalan ratsutilan päärakennus rakennettiin 1830-luvulla C.L.Engelin laatiman suunnitelman mukaan.
kunta: k768
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8747
modified: 2010-02-18T14:12:41+0300

bibliographic citation: "Seisoin Rotundan rautakaiteella yliopiston kirjaston neljännessä kerroksessa. Tuolla, tunnistin Notkosen selän hyllyjen välistä. Hän istui kauimmaisessa nurkkapöydässä, oli tekevinään muistiinpanoja, pelasi pasianssia läppärillään." (s. 126)
description: Matias tekee väitöskirjaa yliopistolla ja Kansalliskirjasto kuuluu hänen päivittäisiin oleilupaikkoihinsa.
references: Luokkakokous
spatial: i6459

Heinäveden reitin kanavat ja rakenteet (Karvio)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinäveden reitti on maisemallisesti monipuolisimpia sisävesiliikenteen reittejä ja siihen liittyy monia arvokkaita liikenne- ja teollisuushistoriallisia muistomerkkejä. Heinäveden reitti on yksi Suomen kansallismaisemista. Reitti ulottuu Savonlinnasta Heinäveden kirkonkylän kautta Kermajärven yli Palokkiin ja edelleen Kuopioon. Vaihtelevaan järvimaisemaan sisältyy arvokkaita kanavakokonaisuuksia, vanhoja asutusmaisemia, uiton muistomerkkejä ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaita huviloita mm. Koukunpolvessa. Reitin kanavia ovat Kerman sulkukanava, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava, Pilpan sulkukanava, Karvion sulkukanava ja pohjoisimpina Juojärven reitillä Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat ja niiden välinen Varislammen avokanava. Kerman kanava on yksi kauneimmista varhaisen vesiliikenteen muovaamista maisemista reitin varrella. Alkuperäisenä säilyneeseen kanavaan liittyy vanha silta, hoidettu puisto ja kanavanvartijan talo 1900-luvun alusta. Lähellä on myös uittoon liittyviä rakennuksia ja rakenteita. Alueella on myös jälkiä Kerman sahasta. Vihovuonteen ja Pilpan kanavien ympärillä on puisto kanavanvartijan taloineen ja Vääräkoskella kanavanvartijan mökki ja rautatiesilta vuodelta 1939. Lähellä Koukunpolvea on Aino Acktén 1920 rakennuttama Pohjantaipaleen huvila. Samassa maisemassa on myös Juhani Ahon kalamaja. Koukunpolven kapeikossa on myös apteekkari Forsblomin huvila 1920-luvulta. Karvion sulkukanava Kermajärven pohjoispuolella on reitin kanavista vanhin. Kanavaa ympäröi laaja puisto. Kanavanvartijan talo ja muut rakennukset on purettu. Kanava on säilynyt alkuperäisissä mitoissa ja sitä ei ole laajennettu vastaamaan nykyajan ja uiton vaatimuksia. Lähellä kanavaa, maanteiden risteyksessä on vanha Karvion kievari. Reitin pohjoisimman kanavakokonaisuuden muodostavat Juojärven reitille rakennetut Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat sekä niiden välinen avokanava, Varislammen Välikanava. Varistaipaleen rantapuistossa on sulkumestarin …
alue: 62.514491955,28.639295583 62.515456724,28.639282095 62.515911203,28.640796516 62.512704438,28.646300153 62.511314380,28.643887952 62.513089650,28.640986433 62.514491955,28.639295583
historia: Heinäveden reitin merkitys kasvoi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, kun vesistön laaja kanavaverkosto toteutettiin. Laivaliikenne Heinävesi-laivoilla Kuopion ja Savonlinnan välillä alkoi 1906, jolloin pääosa kanavista valmistui. Vanhin kanavista, Karvion sulkukanava rakennettiin insinööri I.O. Telenin johdolla 1895-1896, Kerman sulkukanava Kermankoskeen, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava ja Pilpan sulkukanava valmistuivat 1903-1906. Viimeisinä rakennettiin pohjoiset kanavat Varistaipleeseen, Taivallahteen ja Varislampeen 1911-1915. Kerman saha perustettiin 1793, perustajana oli hovisaarnaaja Samuel Krogius. Vääräkosken kanavaan liittyvä rautarakenteinen silta on vuodelta 1939.
kunta: k090
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Balladi Jose Cuervosta
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i157
saveltaja: i6683

Peltola, Markku
type: Nayttelija

description: Aleksis Kiven kadulla sijaitsee kauppa, jota pitää Hiljan ihailija, ja Hilja saa siksi tiskin alta sota-aikana ruokatarpeita.
references: i2353
spatial: i6848

metadescription 6360
modified: 2010-02-02T15:53:29+0300

Antikvariaatti Viherniemenkatu 3
type: MuuPaikka
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1790710405166
long: 24.9532927000355

metadescription 7169
modified: 2010-02-02T15:24:50+0300

description: Brita viettää yön sairaalassa.
references: i9423
spatial: Meilahden sairaala

Alavuden rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Alavuden rautatieasema on Seinäjoen ja Haapamäen rataosuuden pieniä asemia, jonka asemarakennus on poikkeuksellisen hyvin säilynyt. Yksikerroksiseen, uusrenessanssihenkiseen asemarakennukseen liittyy radan puolella koristeellinen, sisäänvedetty avokuisti. Asema on rakennettu Alavuden kirkonkylän pohjoispuolelle, lähelle Lapuanjoen vartta. Asemapihaan kuuluu puiston, tavaramakasiinin ja talousrakennusten lisäksi kaksi 1960 rakennettua asuinrakennusta.
alue: 62.617854115,23.599536577 62.617360771,23.603927558 62.616956818,23.603695648 62.617417270,23.599234333 62.617854115,23.599536577
historia: Tampere–Vaasa-rautatien rakentaminen aloitettiin 1879. Rata valmistui 1882 ja viralliset avajaiset pidettiin seuraavan vuoden syyskuussa, jolloin Alavuden IV-luokan aseman rakennukset olivat valmistuneet. Asemarakennus rakennettiin asematyyppi no 1:n piirustusten mukaan. Alavuden aseman hoitoon kuuluivat myös Tuurin, Niinimaan ja Pynttärin vaihteet. Valtionrautateiden rakennussuunnittelijana toimi 1870- ja 1880-luvulla Knut Nylander. Tampere-Haapamäki-Seinäjoki-Vaasa -rataosuuden asemien rakennukset ovat todennäköisesti hänen suunnittelemiaan. Alavudelle rakennettiin asemarakennuksen ja tavaramakasiinin lisäksi pieni puinen veturitalli, vesitorni ja pumppuhuone. Alavuden aseman puutarhasuunnitelma valmistui 1909. Aseman tavaraliikenteen tärkein vientiartikkeli oli puutavara ja siitä jalostetut tuotteet. Vuosisadan alussa Alavudelta vietiin tervaa enemmän kuin miltään muulta asemalta. 1930-luvulla aseman läheisyydessä toimi kahdeksan sahaa. Ennen sotia ahtaaksi käyneen asemapihan laajennus toteutettiin 1950-luvun loppupuolella. Tavaraliikenteen lisäksi henkilöliikenne jatkui vilkkaana aina sotien jälkeiseen aikaan saakka. Rakennuksista vesitorni ja veturitalli on purettu ja tavaramakasiinia on laajennettu alkuperäisestä.
kunta: k010
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pohjoisesplanadi 19
type: Osoite
alternative: Privatbanken
alternative: Jugend-sali
is part of: i6721
is part of: i9390
is part of: Kluuvi
lat: 60.1681401227263
long: 24.950724217869

metadescription 9458
modified: 2010-11-18T18:14:16+0300

metadescription 6954
modified: 2010-01-19T15:03:20+0300

bibliographic citation: Kuten jo mainitsin oli asukkimme itse vaatimattomuus. Hän nukkui pukkisängyssä, söi voileipää ja huoneeseen hankittua muonaa, oli aina hyvällä tuulella ja kirjoitteli ahkeraan. Hänhän oli jo silloin opintojensa, suuren lukeneisuuden ja ympäri Eurooppaa tehtyjen matkojensa ja luonnollisesti oman lahjakkuutensa ansiosta kypsä poliitikko .
description: Lenin asui maalis-huhtikuussa Weber-salanimellä Väinö Hakkilan ja Severi Alanteen opiskelijaboksissa Vuorimiehenkadulla.
references: Lenin ja suomalaiset
spatial: Vuorimiehenkatu 35

description: Romaani on jatkoa Sinkkosen teokselle Solveigin laulu. Teos kertoo Solveigin ja Jussin avioliitosta. Pariskunta asuu Espoon Tuomarilassa, mutta työskentelee Helsingissä. Solveig työskentelee Koskelassa sijaitsevassa pesulassa.
references: Solveig ja jussi
spatial: i55

Pihlavan saha ja asuinalueet (Halssi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pihlavan sahan ja siihen liittyvän yhdyskunnan rakennuskanta sisältää kerrostumia huomattavan pitkältä ajalta. Pihlavan 1870-luvulla perustettu saha on Porin Isonsannan ja Haukiputaan Martinniemen sahojen rinnalla ainoa säilynyt höyrysahakauden suursahan rakennus. Sahaan liittyvät Kaunismäen virkailijatalot sekä Kappalemaan ja Halssin työväenasuinalueet. Eri rakennusvaiheita edustavat alueet ilmentävät sahayhdyskunnan hierarkiaa. Pihlavassa on vanhan 1900 valmistuneen saharakennuksen sisälle asennettu moderni sahateknologia. Nykyiseen laajuuteen saha rakennettiin 1910-luvulla. Aarne Ervi piirsi vanhaan höyrykonehuoneeseen funktionalistisen ruokalan 1949. Punatiilinen kuitulevytehdas rakennettiin 1948 arkkitehti Olav Hammarströmin piirustusten mukaan. Ranta-alueen maamerkkinä on suuri sahatavaran kuivaamo. Pihlavan tehtaan välittömässä läheisyydessä on Ahlström Osayhtiön sahan johtajan ja virkailija-asuntojen alue Kaunismäki. Tehtaanjohtajan asunto on rakennettu 1946 Alvar Aallon tyyppipiirustuksin. Kolme virkailijataloa on rakennettu 1920-luvulla arkkitehti Karl Lindahlin suunnitelmien mukaan. Virkailijoiden ketjutalon suunnitteli arkkitehti Olav Hammarström 1940-luvulla. Atriumtalojen rivin suunnitteli arkkitehti Kristian Gullichsen. Kaunismäen luoteispuolella alkaa huvila-alue, jonka huviloista kaksi liittyy Ahlström -suvun historiaan. (kts. Pihlavan huvila-alue) Sahan kaakkoispuolella on 1920-luvulla rakennettujen mansardikattoisten työväenasuntojen rivistö, Halssi. Rakennukset suunnitteli arkkitehti Karl Lindahl. Sahan eteläpuolelle jäävä Kappalemaa edustaa sahan vanhinta työväenasutusaluetta. Rakennuskannaltaan eri-ikäinen alue rakentui alunperin vapaamuotoisesti. Rakennuskanta on pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Rakennuksissa on usein käytetty hyväksi sahalta hankittua jätepuuta. Koulurakennukset valmistuivat 1920-luvulla.
alue: 61.563625766,21.629791775 61.562686627,21.628735027 61.563614371,21.624562234 61.563207553,21.624125579 61.563032244,21.622693093 61.563240776,21.621792239 61.564873620,21.623846097 61.564043432,21.626931024 61.564202677,21.627284468 61.563625766,21.629791775
historia: Harvaanasutun Kokemäenjoen suulle perustetun Pihlavan höyrysahan rakennutti 1874 - 1875 ruotsalaisten liikemiesten perustama Fredriksfors Osakeyhtiö. Pieniä saaria ja rantaa käsittänyt tontti vuokrattiin Rieskalan tilalta. Yhtiön vararikon jälkeen saha siirtyi Antti Ahlströmille 1889. Jo ostohetkellä saha oli Porin seudun suurimpia teollisuusyrityksiä. Ahlström modernisoi sen kannattavaksi uusimalla koneistoa, laajentamalla proomutelakkaa ja asennuttamalla sähkövalaistuksen. Sahan yhteyteen rakennettiin konepaja 1894. Saharakennukset tuhoutuivat täydellisesti tulipalossa 1900 ja rakennettiin uudelleen vielä samana vuonna. Sahaa laajennettiin 1916 ruotsalaisen Bolinder-yhtiön toimittamien piirustusten mukaan. Sotien jälkeen merkittäviä laajennuksia olivat kuitulevytehdas 1948 ja voima-asema. Rannalla oleva suuri kuivaamo valmistui 1954. Sahan työväen asutus keskittyi sahan ympäristöön. Vanhimpia, vapaasti kasvaneita asuinalueita olivat Kappalemaan, Holman, Viinahaminan ja Sahamäen asuinalueet. Arkkitehtien suunnitelmiin perustuivat Pihlajan Halssin työväenasuinalue ja Kaunismäen tehtaan johdolle ja virkailijoille tarkoitetut asunnot. Tehtaan ympärille kehittyi pieni teollisuustaajama, jossa tehdas huolehti alkuaikoina useista yhteiskunnalle kuuluvista toiminnoista. Saha rakennutti mm. ensimmäisen koulun 1800-luvun loppupuolella. Pihlava oli pitkään Ahlström yhtiön tuotannoltaan suurin saha. Se jatkaa edelleen toimintaansa uusimmalla sahatekniikalla varustettuna.
kunta: k609
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: puunjalostuslaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Tämä lukusali, jossa on tarjolla myös teetä, kahvia ym., korvaa sen epäkohdan, että meillä ei vielä hyväksytä naisten käymistä ravintoloissa ilman seuralaista, poikkeuksena kesäkahvilat, joissa voi istua ulkosalla. Kaupungin vielä toistaiseksi vaatimattomista naisten kahviloista ja niistä suuremman luokan vastaavista, joita ensi vuonna ollaan avaamassa Kämpin hotellissa ja Catanin uudessa konditoriassa, saattaa ehkä vuosien varrella tulla Kämpin lukusalille kovia kilpailijoita.
description: Kirjassa kerrotaan Hotelli Kämpissä sijaitsevasta naisten lukusalista.
references: Helsinki herra Hertzbergin silmin
spatial: i6381

bibliographic citation: Pikku Huopalahden talot ovat niin kuin keksipaketteja, ihmiset vaeltavat ohitseni ja kaikki ne on jostain teeveesarjasta, kuulokkeet päässään
references: i9362
spatial: i17

metadescription 5116
modified: 2010-02-08T16:43:55+0300

metadescription 9100
modified: 2010-05-19T14:04:01+0300

Seitapaikat (Pakasaivo)
type: AreaOfInterest
alue: 67.618708815,23.789620133 67.618087555,23.795886590 67.615095175,23.794383974 67.615649948,23.788263695 67.618708815,23.789620133
kunta: k498
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7071
modified: 2010-02-02T15:24:32+0300

Helsingin Vanhakaupunki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin Vanhakaupunki on Helsingin kaupungin ensimmäinen sijaintipaikka 1550-1640. Kuningas Kustaa Vaasan 1550 Vantaanjoen suulle Tallinnan kanssa kilpailevaksi kauppapaikaksi perustaman kaupungin paikka on merkittävä historiallisen ajan kiinteä muinaisjäännös, joka käsittää mm. kirkonpaikan, kirkkotarhan ja rakennusten pohjia. Helsingin kaupunki on 1640-luvulle asti sijainnut Vantaanjoen suulla kosken länsirannalla nykyisen Kellomäen ja Annalanmäen rinteillä sekä niiden välisessä laaksossa. Helsingistä on säilynyt Hans Hanssonin 1645 laatima pienimittakaavainen kartta. Kartta esittää kaupungin viimeisten vuosien asemakaavaa, joka on peruspiirteiltään lähinnä keskiaikainen. Kadut ja korttelit noudattavat luonnon muotoja, tontit ulottuvat epäsäännöllisten kapeiden ja pitkien kortteleiden läpi. Korttelit ulottuvat keskiaikaiseen tapaan mereen saakka missä se on ollut mahdollista. Katuverkostosta voi erottaa kaksi pääkatua, joihin pienemmät kadut yhtyvät. Ainoa karttaan piirretty rakennus on kirkko. Vanhaa kaupunkia on voitu hahmottaa tarkemmin arkeologisten tutkimusten avulla. Kaupunkiaikaisen kerroksen alta löydetty jälkiä rakennuksista, jotka on ajoitettu 1400-luvun loppuun ja 1500-luvun alkupuolelle. Rakennukset ovat olleet käytössä vielä kaupunkiajan alkuvuosina ja kuuluvat Koskelan keskiaikaiseen kylään, joka mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1417. Vanhankaupungin 1550-luvulla rakennetun puukirkon rauniota, runkohuonetta, asehuonetta ja niihin liittyviä hautakammioita sekä kirkon ulkopuolisia hautoja on tutkittu 1930-luvun alussa. 1670-luvulle asti käytössä olleen kirkon kivijalka on kaivauksien jäljiltä esillä. Vanhastakaupungista 1866 löydetyn alkujaan hollantilaisen porvarin Hans van Sandenin hautakiven jäljennös lepää kirkkoraunion sisällä haudan kohdalla. Annalanmäellä oleva Villa Anneberg on kauppaneuvos G.O. Waseniuksen 1820-luvulla rakennuttama kesähuvila ja tila, jonka maanviljelyksen ja puutarhataiteen mallitilan perintöä vaalii …
alue: 60.216248735,24.978287636 60.216295089,24.979384557 60.215805895,24.979888634 60.215884076,24.980299144 60.215299037,24.980689860 60.213767127,24.979518132 60.213893806,24.978726782 60.214033066,24.977894775 60.213652140,24.977612792 60.213997008,24.976396286 60.214142913,24.974700517 60.214327426,24.973799451 60.214730776,24.973814308 60.215913054,24.974621386 60.216743193,24.975780568 60.216834346,24.978123407 60.216248735,24.978287636
historia: Kuningas Kustaa Vaasa päätti 1550 perustaa uuden kaupungin Suomenlahden rannikolle. Hansakaupan vastaisen toiminnan päämääränä oli Suomen ulkomaankaupan johtaminen Tallinnan ohi. Helsinki perustettiin Vantaanjoen suulle ja rakennettiin keskiaikaisen Forsbyn eli Koskelan kylän maille, jossa vuoden 1417 lähteiden mukaan oli viisi taloa. Sijainnin etuja olivat mm. joen tarjoama sisämaayhteys, suojaisa satama lahden pohjukassa sekä tärkeiden maanteiden läheisyys. Helsinginjoen, nykyisen Vantaanjoen, koskien väliselle saarelle Kustaa Vaasa päätti 1550 perustaa kuninkaankartanon, joka oli hallinto- ja talouskeskus, sotilaallinen huoltokeskus ja maatalouden mallitila parin vuosikymmenen ajan. Kuningas antoi yksityiskohtaisia ohjeita kaupungin kaavarakenteesta, tavoitteena oli säännönmukainen ruutukaava. Tämä jäi toteutumatta ja kaupunki oli rakenteeltaan lähinnä keskiaikainen. Kaupunki oli pettymys talouspoliittisesti, sen sijainti matalan lahden pohjukassa osoittautui huonoksi ja 1640 Helsinki siirrettiin nykyiselle paikalleen Vironniemelle (nyk. Kruununhaka). Kaupungin siirtymisen jälkeen Vanhankaupungin alueelle jäi sairaala kirkkoineen sekä myllyjä ja krouveja. Vuoden 1645 kartan perusteella alueella oli kaksi pitkää ja kapeaa korttelia päätorin länsipuolella ja kolmas kortteli ylemmällä tasanteella. Arkeologisissa tutkimuksissa lueelta löytyi parisenkymmentä rakennuspohjaa, hirsirakenteinen kaivo, pieniä pystylaudoitettuja ja hirsikehikkoisia kellarikuoppia, kylmämuurattu kellari, jätekuoppia, ojia ja runsaasti kaupunkiaikaista esineistöä. Pääosa rakennuksista oli asuinrakennuksia. Kadut olivat kiveämättömät. Vanhankaupungin niityn kaivauksissa löytyi valtavasti kaupunkiaikaista, 1500- ja 1600-lukujen esineistöä, joka todistaa, että Helsingissä seurattiin ajan muotivirtauksia, sillä samanlaisia esinemuotoja löytyy kaikilta Luoteis- ja Pohjois-Euroopan kaupunkikaivauksilta.
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mechelinin aukio
type: Puisto
alternative: Kukkakioskit
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1676319371013
long: 24.9220317079234

metadescription 7405
modified: 2010-02-02T15:32:24+0300

metadescription 9360
modified: 2010-08-12T15:01:40+0300

Lauttasaaren silta
type: MuuPaikka
is part of: i26
lat: 60.1622360378653
long: 24.8981883644761

Esplanadin puisto
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Esplanadin puisto
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i109
temporal: i105
temporal: i110
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i114
temporal: i115
temporal: i106

Catani, taiteilijakahvila
type: Ravintola
is part of: Kluuvi
is part of: i6721
lat: 60.168042316399
long: 24.9463473247818

metadescription 7665
modified: 2010-03-31T15:39:13+0300

huvilat
created: 2012-05-28T09:39:46.647+00:00
modified: 2012-05-28T09:39:46.765+00:00
preferred label: sommarvillor @sv
preferred label: villas @en

metadescription 203
modified: 2010-09-17T11:27:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1301440~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1056805~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1026172~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1768886~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1026060~S9*fin

bibliographic citation: Täällä he nyt istuivat ja tekivät työtä, nämä kärsivälliset ryysyläiset. Oli ilta, hiljaista. Tämä oli vuorokauden paratiisihetki. Täällä istuivat nämä taipumattomat individualistit rakkaiden kultaisten kirjojensa äärellä päät hartaasti kumarassa. Ulkona piti liikenne meluaan.
description: Novellissa "Varis" ollaan myös Kaupunginkirjaston lukusalissa.
references: i1355
spatial: i6422

metadescription 463
modified: 2010-09-17T11:13:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1861212~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1861220~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1373936~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1563438~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1563517~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1563230~S9*fin

Vironkatu 1
type: Osoite
is part of: i9326
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1726617452103
long: 24.9577177995407

description: Rikolliset pitävät siellä majaa hylätyssä raitiovaunussa.
references: Rullatuolimurha
spatial: i70

metadescription 5612
modified: 2010-09-17T11:08:04+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Helsingin rakennustyömaat
type: Fakta
content: Miten saisi helposti selvitettyä, mitä jollain rakennustyömaalla ollaan rakentamassa? Eli onko jotain nettiosoitetta, josta löytyisi yksityiset ja kaupungin keskeneräiset rakennushankkeet? Yhtä nettisivua, josta kaikki kohteet löytyisivät ei ainakaan vielä ole. Helsingin alueen työkohteista ollaan kuitenkin kokoamassa verkkopalvelua nimeltä Raksa.info. Siitä ei tällä hetkellä kuitenkaan kaikkia kohteita löydy, mutta osa kuitenkin. Työmailta löytyy usein jonkinlainen plakaatti josta selviää, mikä firma kohteella rakentaa. Yrityksen nettisivuilta saattaa selvitä lisätietoa kohteista. Jos ei tämäkään auta, niin Helsingissä rakentavien eri kiinteistöjen ja yksityisten yritysten töistä saa lisätietoa kaupungin rakennusviraston alueiden käytön ja valvonnan yksiköstä puh. (09) 310 38 500. Rakennusviraston sivuilta selviävät myös eri katu- ja vihertyöt. Tai sitten voi käydä jutustelemassa duunareiden kanssa, jos he osaisivat sanoa.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 7901
modified: 2009-12-01T12:09:55+0300

Mechelininkatu 23
type: Osoite
is part of: Mechelininkatu
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1741836902898
long: 24.9195459132669

Lennätinasema / Tullin venetukikohta
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T06:50:35.426+00:00
modified: 2012-12-27T14:19:00.797+00:00
subject: p36235
subject: p9836
subject: p3328
asset ID: C41
kuvailu: Peruskorjaus Ennen korjausta rakennus oli osittain asuin­käytössä ja osit­tain tyhjillään. Raken­nuk­seen sijoi­tettiin tullin venetu­kikoh­dan toimisto ja kaksi asuntoa. Suunnitel­massa mm. palautettiin asuntojen välinen eteishalli alkuperäiseen kokoonsa poistamalla myöhemmin lisätyt väliseinät. Ullakkotila lämpöeristettiin ja otettiin hyötykäyttöön. Ulkoasu vastaa vuoden 1909 tilan­net­ta. Len­nä­tin­toi­mis­ton tornin kaapelite­lineet jätettiin kerto­maan raken­nuk­sen histo­riasta. Toteutusaika: 1984-85 Asunnot: 2 kpl, 61 m² ja 80 m² Huoneistoala 312 m² Kerrosala: 470 m² Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Gunnar Kolinen - Mat­ti Salminen Ky Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Pöysälä & Sand­berg LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Olavi Pohjalainen Sähkösuunnittelu: Ekono Oy Maalaustöiden suunnittelu: Asia­ntuntija­mes­tarit Oy ­Rakennustyöt: Pohjansepot Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Lennätin- ja puhelinasemaa suunniteltiin ensin rakennettavaksi Kasinopuistoon upseeripaviljongin paikalle. Vuonna 1905 lennätin rakennettiin kuitenkin nykyiselle paikalleen Kruunulinna Ehrensvärdin siipirakennuksen C 40 viereen. Sisäänkäynti lennättimeen oli pitkän sivun keskiakselissa. Keskuslennätinaseman kaksi huonetta sijoitettiin eteläpäätyyn. Käytävän toisella puolen olivat huoneet patterille ja ukkosenjohdattimelle sekä käymälä. Pohjoispääty oli koko talon leveydeltä varastona, jonka sisäänkäynti oli suoraan ulkoa. Talossa oli puuvälipohjat ja asfalttilattiat. Rakennuksen päällä oli tiilitorni, jossa oli metalliset tuet puhelinlankoja, johtoja ja vastaanottimia varten. Julkisivumuurauksessa käytettiin ajan tavan mukaan ulospäin kuperaa makkarasaumaa. Piha kivettiin rakennuksen ympäriltä ja terassoitiin Varvilahdelle päin. Viaporin sotilaslennättimen komennuskunnan miehistön majoitus- ja opetustilat olivat puukasarmissa, joka nykyään on Merivartioasemana C 25. Lenn…
historia: Vanhempi osa rakennettiin vuonna 1905. Keskuslennätinaseman kaksi huonetta sijoitettiin eteläpäätyyn, ja käytävän toisella puolella olivat käymälä sekä huoneet akuille ja ukkosenjohdattimelle. Varasto sijaitsi pohjoispäädyssä, ja siihen oli käynti suoraan ulkoa. Välipohjat olivat puuta, lattiat asfalttia ja muurauksessa käytettiin ulospäin kuperaa saumaa. Lennätin vaurioitui Viaporin kapinan pommituksissa vuonna 1906. Ensimmäisen maailmansodan aikoihin lennätinasemaa laajennettiin rakentamalla pohjoispäätyyn kolmihuoneinen tiilitorni. Rakennusmenetelmät ja -tyylit olivat muuttuneet, mikä näkyi julkisivun sileänä muuraussaumana ja nelikulmaisina, seinään upotettuina syöksytorvina. Välipohjat valettiin betonista.
paikan tyyppi: puhelinkeskus tila
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.14610769746055
long: 24.98778767585759

metadescription 2751
modified: 2010-09-17T11:19:37+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1590017~S9*fin

metadescription 8376
modified: 2010-01-07T12:33:05+0300

Tuupovaara-Helsinki
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i1030
saveltaja: i1030

Utran kanava ja historiallinen teollisuusalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Utrankosken ympäristöllä on huomattava asema Itä-Suomen liikenne- ja teollisuushistoriassa. Utran kanava on maan vanhimpia kanavahankkeita ja se kuuluu Pielisjoen kanavaketjuun, jonka kanavat ovat puunjalostusteollisuuden nousukauden historiallisia muistomerkkejä. Utran alueella on jälkiä Pielisjoen varhaisesta kanavoinnista, sahoista ja lasitehtaasta. Utran vanha kanava, josta on edelleen rauniot jäljellä, on yksi maamme varhaisimmista sulkukanavista. Entisen laivasulun paikalle rakennettu uittosulku on lajissaan maamme ensimmäinen. Sulun pituus on 175 metriä ja leveys 8 metriä ja se on varustettu sektoriportein. Sulun yli vievä rautasilta vuodelta 1854 on tuotu paikalle Saimaan kanavalta. Sahan ja 1874 rakennetun lasitehtaan ajoilta on säilynyt muutamia rakennuksia, mutta varsinaisia tuotantorakennuksia ei ole jäljellä. Teollisuusyhdyskunnan tornillinen pitkäkirkko on rakennettu 1894-1895. Siinä on käytetty harvinaista pystyhirsisalvosrakennetta. Utran tehtaankoulu perustettiin 1861 ja nykyinen koulurakennus valmistui 1883.
alue: 62.615587264,29.884753626 62.610615230,29.867599091 62.618900598,29.859628083 62.619189839,29.862938371 62.620752658,29.869071584 62.621453780,29.871345376 62.622686436,29.875819289 62.622210084,29.876235413 62.622571608,29.877688439 62.615587264,29.884753626
historia: Utrankosken varhaisimpia vesirakentamistöitä tehtiin jo 1700-luvulla Jaakko Stenius vanhemman toimesta. Vesisaha Utraan perustettiin 1780-luvulla, ja kanavan sinne rakennutti Nils Ludvig Arppe 1832. Vuokraamansa Utran sahan lisäksi Arppe omisti yläjuoksulla sijaitsevan Kuurnan sahan. Utran koskeen rakennettiin kanava sahan tuotteiden kuljetustarpeisiin. Kanavien rakentaminen Pielisjoelle tuli yhä tarpeellisemmaksi sahateollisuuden laajentuessa Pohjois-Karjalassa, ja sulkujen rakentamistyö aloitettiin 1874 Utrassa, Kuurnassa ja Häihässä. Utran puusulkua uudistettiin kiviseksi 1902. Kanavan sivuun, nk. Sahasalmeen, rakennettiin 1913 uittokouru, joka liittyi alapäässään niputuslaitokseen. Teollinen toiminta päättyi Utrassa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Pielisjoen uiton tehostamiseksi vanhan Utran laivasulun paikalle rakennettiin nykyinen uittosulku 1948-1951. Sen käyttö loppui Kuurnan suursulun valmistumiseen 1971.
kunta: k167
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tali
type: Fakta
content: Mitä oikein on tali? Ja mistä tulee kaupunginosan nimi "Tali"? Tali (ruots. talg, -en) on kiinteää, hieman kellertävää rasvaa, jota saadaan etenkin lampaan ja nautaeläinten murskatuista rasvakudoksista sulattamalla ne 60–70 °C:ssa ja poistamalla vesi. Kirjassaan "Uuteen maahan" Saulo Kepsu kertoo, että kaupunginosan nimi Tali, (myös ruotsiksi Tali), esiintyy 1540-luvulla muodossa Taliby, Talliby, Talleby, Tallij by, Thalije by. Etymologiset sanakirjat johtavat sanan yleensä ruotsin laaksoa merkitsevästä sanasta dal. Tali ei kuitenkaan sijaitse laaksossa. Kepsu arveleekin, että paikka olisi saanut nimensä viereisen joen mukaan. Talin kylä sijaitsee Vantaan vanhan lasku-uoman suussa. Tästä vanhasta joenuomasta on enää jäljellä Rutiån, suom. Mätäjoki. Kepsu arvelee, että joella on aikaisemmin ollut toinen suomenkielinen nimi. Koska jokiuoma on talvisaikaan soveltunut mereltä pohjoiseen vieväksi talvitieksi, sen nimi olisi ollut Talvijoki ja kehittynyt sitten muotoon Taljoki. Joen suussa ollut asutuskeskus on voinut olla samanniminen. Kun kylä on sitten ruotsalaistunut, nimi olisi muuttunut muotoon Tali(by). Argumenttiaan Kepsu perustelee sillä, että kylän paikannimistö on suomalaista ja naapurikylät ovat myös suomalaisperäisiä. Etymologiat voivat olla hankalia selvitettäviä, mutta vaikuttaisi siltä, että talilla ja Talilla ei ole yhteistä alkuperää. Lähteet: Häkkinen Kaisa: Nykysuomen etymologinen sanakirja (WSOY 2004) Kepsu Saulo: Uuteen maahan. Helsingin ja Vantaan vanha asutus ja nimistö (SKS 2005)
language: fin
spatial: Tali
temporal: 1550 - 1700
temporal: i116

Kortteli sataman laidalla
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Hietalahti
spatial: i7401
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i108
kirjoittaja: i3319

description: F.E. Sillanpää asui Ilvestie 4:ssä vanhimman tyttärensä omakotitalossa 1950-luvulta lähtien.
references: i6451
spatial: i7844

Lastenkodinkatu 9
type: Osoite
alternative: Kampin Anttila
alternative: Anttilan linna
is part of: Kamppi
is part of: i7562
lat: 60.166186919463
long: 24.9243009806325

metadescription 3202
modified: 2010-09-17T11:23:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1037761~S9*fin

metadescription 6323
modified: 2010-09-17T11:18:02+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Kipparlahden venesatama oli puristuksissa öljysataman uusien kerrostalojen ja Kulosaarta leikkavan moottoritien välissä. ---" (s. 53)
references: i8994
spatial: i9526

metadescription 4294
modified: 2010-09-17T11:24:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1627195~S9*fin

metadescription 80
modified: 2009-04-29T08:22:17+0300

Viikinmäen jäteveden puhdistamo
type: Rakennus
alternative: Viikinmäen puhdistamo
is part of: Viikki
lat: 60.2257784636349
long: 24.9934855421527

Aho, Eero
type: Nayttelija

metadescription 8612
modified: 2010-02-02T10:43:21+0300

metadescription 3462
modified: 2010-02-08T16:42:53+0300

metadescription 9087
modified: 2010-05-12T14:08:49+0300

metadescription 6583
modified: 2010-03-10T11:14:43+0300

Peltola, Jorma
type: Kirjailija

metadescription 6917
modified: 2010-01-19T15:03:13+0300

metadescription 8872
modified: 2010-03-30T12:25:55+0300

Rantasalmen kartanot (Kopsanhovi)
type: AreaOfInterest
alue: 62.073053167,28.318508838 62.072353059,28.317732711 62.072127721,28.317604425 62.072359597,28.316631616 62.073131136,28.317410648 62.073053167,28.318508838
kunta: k681
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saksa, Jussi
type: Muusikko

Basic Geo (WGS84 lat/long) Vocabulary
type: Ontology

description: Jalmari Finne asui talossa 1908-1938
references: i1387
spatial: i7038

Finlandia-talon ensimmäinen johtaja
type: Fakta
content: Kukahan oli Finlandia-talon ensimmäinen johtaja? Hän oli Bengt Broms, joka valittiin virkaan helmikuussa 1971, vain yhdeksän kuukautta ennen talon avajaisia 2.12.1971. Bengt Broms jäi eläkkeelle keväällä 1982. Lähde: Eeva-Kaarina Holopainen, Pertti Mustonen, Pekka Suhonen : [kuvatoimittajat: Helena Survonen, Kaj Dahl]: Finlandia-talo: tapahtumia, ihmisiä, musiikkia (Otava 2001).
language: fin
spatial: i6820
temporal: i114
temporal: i115

Kaupungin vauhdissa
type: Pop / Rock
language: StadinSlangi
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i119
saveltaja: i119

metadescription 7034
modified: 2010-02-04T16:41:44+0300

Hämeenlinnan tori, kirkko ja Pikkutori (Pikkutori)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeenlinnan tori on tyypillinen ruutukaavakaupungin aukio, jonka ympärille kaupungin kirkko sekä tärkeimmät julkishallinnon ja liike-elämän rakennukset ovat keskittyneet. Kaupungin ruutukaava-alueen länsireunalla, historiallisen Turuntien päätteeksi muodostuneen Pikkutorin ympärillä on säilynyt edustavia esimerkkejä 1830-luvun puukaupungista. Kaupungin ytimen muodostava tori on peräisin 1700-luvun lopun kustavilaisesta ruutuasemakaavasta, joka laadittiin linnan pohjoispuolelta nykyiselle paikalleen siirrettävää kaupunkia varten. Merkittävät julkisen hallinon rakennukset torin laidalla ovat lääninhallituksen talo ja raatihuone. Torin itälaidalla oleva uusklassillinen pyörökirkko, pienoispantheon, oli jo oman aikansa erikoisuus. Korkea kellotorni vuodelta 1837 kirkon itäpäässä on intendenttikonttorin suunnittelema. Kirkko menetti alkuperäisen muotonsa ja sisustuksensa 1890-luvun alussa tehdyssä laajennuksessa. Kirkon sisätilojen nykyasu on peräisin 1960-luvun alusta. Kirkon ja torin välissä sijaitsee arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema Kirkkopuisto paviljonkirakennuksineen. Lääninhallituksen kolmikerroksiseen empiretyyliseen kivitaloon liittyy klassistinen porttirakennelma. Rakennus on Mikkelin lääninhallituksen ohella ainoa empirekauden lääninresidenssitalo. Molemmat ovat arkkitehti C. L. Engelin suunnittelemia. Lääninhallitusta vastapäätä torin etelälaidalla on uusrenessanssityylinen raatihuone. Lisäksi torin varrelle on 1900-luvun alkupuolella rakennettu pankkirakennuksia mm. Säästöpankki 1920 (ark. Oiva Kallio), Kansallis-Osake-Pankki 1914 (ark. Vilho Penttilä) ja asuin- ja liikerakennus 1951 (ark. Jaakko Tähtinen). Kahden korttelin päässä Kauppatorista länteen sijaitseva Pikkutori muodosti Turusta tulevan maantien päätepisteen. Torin keskellä Turuntien päätteenä on entinen venäläisen varuskunnan kirkko, joka on muutettu toimistotiloiksi. Torin muu rakennuskanta muodostuu empire-rakennuksista, joista edustavimpia on Hallitus- ja Saaristenkadun kulmauksessa …
alue: 60.995506549,24.456913094 60.995792497,24.458384042 60.996179349,24.458071848 60.996331610,24.458697548 60.995919350,24.459010233 60.996078369,24.459818257 60.995215266,24.460527053 60.994655157,24.457670734 60.995506549,24.456913094
historia: Hämeenlinnan kaupunki siirrettiin Kustaa III:n 1775 tekemän päätöksen perusteella linnan pohjoispuolelta nykyiselle paikalleen. Kaupungin siirtoa varten laadittiin samana vuonna asemakaava. Lisäksi linnoitustoimen päällikkö Magnus von Arbin laati 1778 korjatun suunnitelman, jonka perusteella siirto toteutettiin vuoteen 1784 mennessä. Kaavassa näkyivät Turun tien ja Hämeen linnan suunnista tulevat puistoakselit, joiden leikkauskohdassa oli tori ja sen laidalla kirkko. Lääninhallituksen rakennus valmistui 1873 C.L. Engelin tekemien piirustusten mukaan Hämeen läänin maaherran residenssiksi ja virastoksi. Rakennus sijoitettiin ensimmäisen, 1780-luvulla rakennetun ja 1831 palossa tuhoutuneen, residenssin paikalle. Sijoituksessa oli huomioitu Hämeen linna ja sieltä kaupunkiin johtava puistoakseli, jonka kanssa samalle linjalle sijoitettiin lääninhallituksen rakennus. Lääninarkkitehti C.A. Cawénin suunnittelema raatihuone rakennettiin 1885-1887. Kirkko rakennettiin arkkitehti Jean Louis Desprezin piirustusten mukaan 1792-1798 ja laajennettiin ristikirkoksi 1892. Alkuperäisen ulkoasun innoittajana oli Kustaa III 1780-luvulla tekemä matka Italiaan. Kirkon sisätilan nykyasu toteutettiin arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelemin 1963-1964. Kirkon ja torin välisen puistoalueen paviljonkeineen suunnitteli arkkitehti Armas Lindgren 1910. Puisto kunnostettiin 2006-2007. Pikkutori eli Hevostori merkittiin 1826 asemakaavan laajennukseen. Tori syntyi Saaristen virkatalon paikalle kun kaupungin asemakaavaa jatkettiin kaupungin 1831 tapahtuneen palon jälkeen. Palon jälkeen rakennettiin toria ympäröineet empiretyyliset rakennukset. Aluksi tori oli luonnontilainen kenttä, jolle hevoset voitiin jättää kaupunkiin tultaessa ja jossa hevos- ja eläinmarkkinat pidettiin. Pormestarin ehdotuksesta hevosmarkkinat siirrettiin 1835 Poltinaholle. Pikkutori tasoitettiin ja ympäröitiin vihreällä aidalla. Kaupunki päätti 1846 muuttaa torin kävelypuistoksi kuvernööri Otto Rehbinderin myötävaikutuksest…
kunta: k109
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: raatihuone
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mäntyniemi
type: Rakennus
alternative: Presidentin virka-asunto
is part of: i16
lat: 60.1849066823848
long: 24.8968213055489

description: Harmaa rouva
references: i3083
spatial: i6617

Perämiehenkatu
type: Katu
lat: 60.1585661599997
long: 24.9351695352605

metadescription 9323
modified: 2010-06-24T09:41:25+0300

Uusi Seurahuone
type: Rakennus
is part of: i8091
is part of: Kluuvi
is part of: i6351
lat: 60.1698833004684
long: 24.9397561645816

metadescription 7294
modified: 2010-02-04T16:41:54+0300

Helsingin kaupunginmuseo
type: Rakennus
alternative: Sofiankatu 4
is part of: i7709
is part of: i6721
is part of: i9390
is part of: Cafe Engel
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1684719944359
long: 24.9516070972401

Carl Theodor Höijer 1843-1910
type: Tietokirja
language: swe
relation: i6450
spatial: Standertskjöldin talo
spatial: i6908
spatial: i6381
spatial: Töölön ala-asteen koulu
spatial: i6901
spatial: i6910
spatial: i6489
spatial: i6900
spatial: Eteläranta 14
spatial: Bulevardi 1
spatial: i6422
spatial: i6903
spatial: i6902
temporal: i107
temporal: i105
temporal: i106
kirjoittaja: i6913

bibliographic citation: "Minun oli helvetin vaikea saada parkkipaikkaa Uudenmaankadulta mutta onnistuin lopulta tunkemaan auton Otavan talon eteen. Söin haaleaa spagettia läheisessä kuppilassa. Pöydässä istui nuoria ihmisiä, minun ikäisiäni mutta silti niin eri näköisiä. Minä olin jostakin toisaalta." (s. 111)
references: i1542
spatial: Uudenmaankatu

Italian suurlähetystö
type: Rakennus
alternative: Palazzo dell'Ambasciata
is part of: Brasilian suurlähetystö
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1589299946677
long: 24.9577924079434

metadescription 7628
modified: 2010-02-02T15:39:52+0300

metadescription 9583
modified: 2011-03-31T19:16:59+0300

metadescription 5599
modified: 2010-09-17T11:08:04+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7888
modified: 2009-11-27T13:45:54+0300

Kivinokka
type: MuuPaikka
is part of: i82
lat: 60.1969728054011
long: 25.002362974256

metadescription 2120
modified: 2010-05-21T13:48:08+0300

metadescription 5241
modified: 2010-09-17T11:24:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1770738~S9*fin

Inarinsaamelaisten vuotuismuuton talvi- ja kesäpaikat (Nitsijärven Pekkala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Inarinsaamelaiset ovat ainoa saamelaisryhmä, joka on asunut ja asuu perinteisesti vain yhden valtion ja yhden kunnan alueella. Inarinsaamelaisten perinteinen asuma-alue on Inarin lapinkylä Inarijärven ympäristössä. Asuinalue on pysynyt samana satoja vuosia, mahdollisesti kauemminkin. Teemakohteeseen on sisällytetty valikoima inarinsaamelaisten vuotuismuuton kesä- ja talvipaikkoja ilmiötä kuvaavina esimerkkeinä. Inarijärvi on pinta-alaltaan laaja, rikkonainen, saarinen ja kivikkorantainen järvi, jonka ympärillä on enemmän pieniä järviä kuin muualla maassa. Jäämeren läheisyys vaikuttaa alueen kasvillisuuteen ja harjujaksoilla on hyväkasvuista mäntymetsää. Inarijärven lounaisrannalla on jylhä kalliosaari, Ukonsaari, joka on ollut inarinsaamelaisten keskeinen kulttipaikka. Inarinsaamelaisten perinteinen asuma-alue on Inarin lapinkylä. Harvalukuisen kyläyhteisön ja sen perheyksiköiden vuotuismuuton reitistöt noudattivat luonnon kiertokulkua. Vakituisen talvipaikan lisäksi inarinsaamelaisilla oli yksi tai useampi kesäpaikka. Inarin saamelaisten muuttomatkat eivät olleet yleensä pitkiä, lyhimmillään vain muutaman kilometrin. Talvikylien paikat ovat olleet suojaisella metsäseudulla, pienten vesireittien varsilla, missä riitti polttopuuta ja laitumia poroille. Nukkumajoen varresta tunnetaan kymmenkunta talvikylänpaikkaa. Myös Kotkajärven seudulla on säilynyt maastossa merkkejä inarinsaamelaisesta asumisesta: alueella on löydettävissä lukuisia kenttiä ja kotasijoja. Inarinsaamelaista asutustyyppiä hyvin kuvaavia esimerkkejä Pielpajärven kirkko ympäristöineen, Nangujärven Niliniemi, Nuoran Juhanin asuinkenttä, Tsarmivuonon Ala-Mustola, Tsarmilompolon Keski-Mustola, Nuoran Juhanin paikka, Nangujärven Niliniemi sekä Turvejärven Pekkala, Nitsijärven Pekkala ja Kotkajärvi. Jo käytöstä jääneitä kohteita, jotka edelleen kuvaavat hyvin inarinsaamelaisten vuotuismuuton asuinpaikan valintaa, ovat esimerkiksi Kaurinsaari (kesäpaikka) ja Juutuan ranta (talvipaikka), Säisaari (kesäpaikka)…
alue: 69.265789926,27.975597529 69.265737687,27.976050210 69.264196759,27.974441206 69.264575560,27.971028560 69.265891497,27.972977305 69.265789926,27.975597529
historia: Suomen itäisellä saamelaisalueella saamelaisasutus keskittyi kalaisten vesistöjen varsille. Inarinjärven alueen saamelaisväestön muuttoasutusjärjestelmää säätelivät pääasiassa kalastukseen liittyvät vuotuiskiertotarpeet. Ensimmäiset asiakirjatiedot inarinsaamelaisista ovat 1550-luvulta. Inarin saamelaisasutus kuului uuden ajan alussa Inarin lapinkylään. Myöhäisrautakaudella Inarin arkeologisessa materiaalissa kuvastuvat vilkkaat kauppayhteydet. Arkeologisen tutkimusaineiston perusteella Inarin alueella oli keskiajalla useita pieniä peuranpyyntiä, kalastusta, keräilyä ja turkisten hankintaa harjoittavia pyyntiyhteisöjä, jotka saattoivat vaihtaa asuinpaikkaa usein. Rajaseudulla sijainnut Inarin lapinkylä joutui aikanaan maksamaan veroja jopa kolmelle valtakunnalle, Norjalle, Ruotsille ja Venäjälle. Inarinsaamelaisten perinteisesti asuttamaan alueeseen kohdistui 1700-luvulta lähtien suomalaisen uudisasutuksen painetta. Inarinsaamelaista perinteistä tapaa asuttaa lapinkylän alueita leimasi vuotuiskierto, maat ja vedet olivat sukujen nautinnassa. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa inarinsaamelaisten asuin- ja elinpiiri muuttui sukualueista uudistiloiksi ja kruununmetsätorpiksi. Monet uudistilaoikeuden hakijat pyrkivät saamaan uudistilan paikan vanhoille kalakentilleen. Usein sekä vanha kesäpaikka että talvipaikka sisällytettiin uudistilaan. Ensimmäiset uudistilat Inariin perustettiin 1740-luvulla, mutta toiminta voimistui 1830-luvulta lähtien. Uudistilojen perustamiseen huokuttelivat siirtyminen metsästyksestä karjanhoitoon ja yritys turvata vanhat oikeudet. Inarin 120 uudistilasta runsaasti yli puolet oli inarinsaamelaisten perustamia. Rajasulku 1852 lopetti inarinsaamelaisten mahdollisuuden käydä kalassa Varanginvuonolla Norjan puolella. Rajasulun jälkeen alueelle myös siirtyi pohjoissaamelaisia, koska laiduntaminen Norjan puolella jouduttiin lopettamaan. Toisen maailmasodan jälkeen alueelle asutettiin Petsamon alueen kolttaväestöä. Myöhempiä asutustoimia alueella sääte…
kunta: k148
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Töölön ruusu
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i22
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i6663
saveltaja: i133

Blomängens lågstadieskola
type: Rakennus
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2190016372159
long: 25.0916768267997

metadescription 7530
modified: 2010-02-02T18:26:10+0300

Sepänpuisto
type: Puisto
alternative: Tehtaanpuisto
is part of: i34
lat: 60.1588558147367
long: 24.9403438287028

Tennispalatsi
type: Rakennus
is part of: Kamppi
is part of: i9389
is part of: i9496
is part of: i8024
lat: 60.1696778896243
long: 24.9304075840889

bibliographic citation: "näin runon kallion virastotalossa, valaistu taivaaseen asti/ valkoista valoa pitkillä käytävillä ihmisten ikävä sälä/ yritin puhua sille hiljaa niin kuin runolle puhutaan/ kuiskata säkeitä korkeuksiin/ minä, hiljaa huutava kerjäläinen" (s. 88)
references: i9033
spatial: Kallion virastotalo

Ahvenkosken historiallinen ympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ahvenkosken liikenne- ja sotahistoriallisesti merkittävä ympäristö on Kymijoen läntisimmän haaran ja historiallisen Suuren Rantatien leikkauskohdassa. Sen muodostavat 1700-luvun rajanylityspaikka ruotsalaisine ja venäläisine linnoitteineen, Ruotsin posti- ja tulliaseman paikka sekä markkinapaikka ja Ahvenkosken kartano. 1900-luvun lisän historialliseen ympäristöön on tuonut 1920-luvun betonikaarisilta, 1930-luvulla valmistunut Ahvenkosken vesivoimalaitos patoaltaineen sekä voimalaitoksen eteläpuolitse kulkeva 1960-luvulla rakennettu uusi maantiesilta. Ruotsinpyhtään puolella sijaitseva keskiaikainen kaupankäyntipaikka, Markkinamäki on Kymijoen ja Suuren Rantatien risteyskohdassa. Markkinapaikka on myöhemmin toiminut virran yläjuoksulle Strömforsin sahalle vietävän puutavaran lastauspaikkana. Turusta Viipuriin johtanut Suuri Rantatie on kulkenut Ahvenkosken ja Kymijoen suistossa olevan Kirmusaaren kautta ja sen eriaikaisia linjauksia on yhä nähtävissä. Kymijoen ja Suuren Rantatien leikkauskohdassa on Ahvenkosken raja- ja ylityspaikka 1700-luvulta. Rajan molemmin puolin on ruotsalaisten ja venäläisten 1700-luvun lopulla rakentamia linnoituslaitteita. Ruotsin tulliasemasta Vähä-Ahvenkoskella on maastossa nähtävillä korkeat perustukset, tietä suojanneiden reduttien rauniot, Suuren Rantatien linjaus ja siltapenkereiden rauniot sekä Kirmusaaren venäläisen redutin jäännökset. Kirmusaaren eteläpuolella on Savukosken museosilta 1920-luvulta. Ruotsinpyhtään ja Pyhtään kuntien rajalla sijaitseva teräsbetonisilta johtaa Kymijoen läntisimmän suuhaaran yli. Muodoltaan 49 metrin pituinen teräsbetonisilta on yksinivelinen yläkaarisilta ja lajissaan maamme ensimmäisiä. Savukosken sillan eteläpuolella on Ahvenkosken vesivoimalaitos patoineen ja patoaltaineen. Maisemallisesti vaikuttavaan voimalakokonaisuuteen kuuluvat alajuoksun penkereet, joenuoma, teräskaarisilta ja istutukset. Joen itärannalla olevaan Ahvenkosken kartanoon johtaa tammikuja Suurelta Rantatieltä. Kartanon huvilamain…
alue: 60.488853760,26.452926954 60.490440001,26.452175363 60.491820527,26.449735967 60.493804720,26.449138585 60.495487232,26.452492835 60.496187637,26.458602435 60.496524067,26.463187890 60.497323129,26.464302390 60.497835103,26.463166193 60.498665173,26.462105302 60.499693233,26.460879990 60.500410028,26.461270838 60.501925563,26.462695705 60.503166555,26.465011464 60.504012211,26.467817312 60.505086116,26.468121885 60.507345912,26.466876271 60.509993414,26.467493001 60.511113373,26.472315506 60.509079460,26.473167719 60.504371013,26.497321806 60.501895910,26.497869687 60.500684318,26.496979780 60.495329489,26.501155226 60.488598058,26.511072424 60.488912356,26.505888261 60.492092094,26.494710379 60.493787889,26.485187145 60.491289219,26.474164355 60.492332841,26.460003516 60.488853760,26.452926954
historia: Kymijoen länsihaaraan Ahvenkoskelle syntyi keskiajalla kauppapaikka ja lohenkalastamo. Alueen halki kulki osa Turusta Viipuriin johtanutta tietä jo 1200-luvulla. Kalastamo kuului 1300-luvulla Turun piispoille. Ahvenkosken piispankartano peruutettiin kruunulle ja läänitettiin 1561 Viipurin linnanvouti Jaakko Hästeskolle. Kartanoon kuului Ahvenkosken kylä, jonka venäläiset tuhosivat 1570-luvulla. Ahvenkosken kartanon nykyinen päärakennus rakennettiin sen jälkeen, kun 1700-luvun päärakennus paloi 1859. Turun rauhassa 1743 Ruotsin ja Venäjän välinen rajalinja vedettiin pitkin Kymijokea, ja vanha Pyhtään pitäjä jakautui Kymijoen länsirannan Ruotsinpyhtääseen ja itärannan Pyhtääseen. Ruotsi keskitti rajan vartioinnin Kymijoen ylityspaikkaan länsirannan Vähä-Ahvenkoskelle, minne rakennettiin 1780-luvulla kaksi reduttia. Ruotsin rajapostiasema ja tulli siirrettiin Lappeen Taskulasta Ahvenkoskelle. Vaatimattoman tulli- ja postirakennuksen korvasi 1780-luvulla komea mansardikattoinen virkatalo, joka rakennettiin Vähä-Ahvenkosken läntisemmän redutin viereen. Ahvenkosken postiasema lakkautettiin lopullisesti 1812, kun Vanha Suomi liitettiin muun Suomen yhteyteen. Venäjä rakensi Turun rauhan jälkeen Kymijoen saariin ja joen itärannalle lukuisia linnakkeita, joista tärkein oli Suurta Rantatietä suojannut Kirmusaaren redutti vartiorakennuksineen. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen, joiden välistä rantatie haarautui Pyhtään kirkolle ja Ahvenkoskelle. Ahvenkosken siltapaikan ylläpidosta huolehtivat 1600- ja 1700-luvun kirjallisten lähteiden mukaan Inkoon ja Pyhtään väliset pitäjät. Ikivanhat siltapaikat jäivät käytöstä Savukosken sillan valmistuessa. Savukosken silta rakennettiin vanhan ylityspaikan eteläpuolelle 1926-1928, kun Kymijoen ylittävä tie linjattiin uudelleen. Sillan urakoi tanskalainen Christiani & Nielsen yhtiö. Silta rakennettiin köysiradan avulla ja valmistuessaan se oli teknisesti kansainvälisestikin ainutlaatuine…
kunta: k624
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8339
modified: 2010-02-02T15:42:52+0300

Lehtien poltto
type: Fakta
content: Voiko Helsingin alueella polttaa lehtiä ja roskia omakotitalon pihalla? Pikainen soitto Helsingin kaupungin pelastuslaitokselle selvitti asian. Roskia ja risuja ei saa polttaa Helsingin kaupungin alueella. Kielto on astunut voimaan 1.1.2005. Lehdet ja oksat voi omalla tontilla kompostoida tai laittaa hakkeeksi. Ne voi kärrätä myös Sortti-asemalle kompostoitavaksi. Nämä jätehuoltoasemat sijaitsevat Konalassa, Kivikossa ja Ämmässuolla. http://www.hel2.fi/pel/ http://www.ytv.fi/FIN/jatehuolto/vastaanotto/sortti_asemat/
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 5835
modified: 2010-09-17T11:06:08+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7790
modified: 2010-02-01T16:13:37+0300

description: Munkkiniemi on esseen ”Kotiseudun kuvaus” päähenkilö.
references: Polkupyörällä ajamisen taito ja muita esseitä
spatial: Munkkiniemi

Hatanpään kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hatanpään kartano edustaa 1800-luvun lopun asussa olevine päärakennuksineen, huviloineen ja puistoineen 1700-luvulla lounaissuomalaisen ja uusmaalaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyttä pohjoishämäläistä kartanokulttuuria. Kartanon merkittävin rakennuskanta Pyhäjärveen työntyvällä niemellä muodostuu kahdesta arkkitehti Sebastian Gripenbergin 1800-luvun lopulla suunnittelemasta asuinpalatsista, uusrenessanssityylisestä päärakennuksesta ja uusgoottilaistyylisestä Idmanin huvilasta sekä kartanon talousrakennuksista. Puisto ja puistokuja, jonka päätepisteenä päärakennus on, ovat saaneet alkunsa jo 1700-luvun lopulla. Puisto on säilynyt 1896 uudistuksen aikaisessa asussa ja on nykyisellään englantilaisen maisemapuiston tapaan runsaan polkuverkon jakama. Puiston keskiakseli kulkee päärakennuksen takaa Pyhäjärven rantaan. Puisto on pengerretty ja sieltä johtavat kiviportaat mm. laivarantaan. Rantaa reunustaa kivimuuri. Suuri osa puiston puustosta on kotimaisia lehtipuita ja havupuita, lisäksi joukossa on mm. siperianpihtaa ja siperiansembraa.
alue: 61.480876308,23.753392854 61.480892510,23.749277485 61.481882786,23.749556692 61.482869552,23.747931249 61.484288265,23.747856693 61.485394152,23.751008098 61.485196815,23.751363580 61.485360963,23.753451553 61.483529945,23.753403180 61.483435196,23.754226294 61.482935462,23.754374138 61.482884278,23.752226818 61.481721789,23.752395778 61.481633879,23.753505239 61.480856955,23.753538351 61.480876308,23.753392854
historia: Ensimmäisissä kirjallisissa lähteissä 1540 Hatanpää mainittiin kolmen talon kylänä. Kantatilat yhdistettiin 1600-luvun lopussa. Ratsutila Hatanpäästä tuli 1694 ja siihen liitettiin Tauskon augmenttitila 1698, jolloin se siirtyi aateliseen omistukseen. 1700-luvun puolessa välissä Hatanpää kehittyi suurviljelykseksi Hans Henrik Boijen omistuksessa, jonka aikana perustettiin myös kartanon puisto. Myöhemmin kartanon omistivat kruununvouti Gabriel Ahlman, ruukinisäntä L.G. Lefren ja laamanni Nils Johan Idman, joka sai tilan haltuunsa 1825 jälkeen. Idmanien lähes sata vuotta kestäneellä kaudella tuhoutui tulipalossa 1700-luvulla rakennettu ja kaksikerroksiseksi korotettu puinen päärakennus. Uusi päärakennus rakennettiin vanhan paikalle 1883-1885 arkkitehti C.S. Gripenbergin piirustusten mukaan ja 1898 puistoon rakennettiin Gripenbergin suunnittelema asuntopalatsi, ns. Idmanin huvila. Puisto uudistettiin täysin kaupunginpuutarhuri K.J. Gauffinin johdolla 1800-luvun lopulla. Tuolloin rakennettiin uusia käytäviä, istutuksia sekä kiviaita. Kasvihuoneita oli neljä. Vanhasta puistosta säästettiin vain joitakin puita ja myös hedelmäpuutarha uudistettiin. Yksi puiston käytävistä nimettiin Kuninkaankujaksi Kustaa III vierailtua puistossa 1778. Arboretumin ja rosarion rakentaminen aloitettiin 1970-luvulla. Idmanien aika Hatanpäällä päättyi 1912 suureen kavallustapaukseen, jonka seurauksena kartano laajoine maa-alueineen siirtyi Tampereen kaupungille. Sairaalatoiminta sai alkunsa Hatanpään niemessä 1916, kun hirsiseen Pirtti-rakennukseen sijoitettiin mielisairaala, joka siirrettiin ensimmäisen maailmansodan aikana kartanon päärakennukseen. Huvilaan, navettaan ja Pirttiin sijoitettiin sotilassairaala ja huvila muutettiin kunnallissairaalaksi 1919. Kartanon vierelle rakennettiin 1935 arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelemat ja 1960-luvulta alkaen useasti laajennetut sairaalarakennukset. Sairaalakäytön jälkeen Hatanpään kartanon päärakennuksessa toimi 1970 alkaen Tampereen kaupungin…
kunta: k837
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Kaasulaitoksen hajupilvessä/ autot yskivät/ raitiovaunut tärisevät/ ambulanssi huutaa hengen hädässä. / Kaasupilvi humahtaa/ raollaan olevasta ikkunasta sisään,/ ihmiset kohottavat kasvonsa/ kuin tuhoa kohti/ käsien jäykistynyt huuto ilmaan." (s. 47, runo Kaasulaitoksen naapurina)
references: i1132
spatial: Suvilahden voimalaitos

bibliographic citation: 'Helsinki-Malmin lentoasema (1938) oli Suomen ensimmäinen kansainvälinen lentokenttä. Lentoliikenteen kasvu sai aikaan, että se rakennettiin ottamaan olympiakisojen vieraat. Uusi arkkitehtuurityyli oli helppo hyväksyä aivan uudentyyppiseen rakennukseen, joten 1930-luvulla koettiin sekä lentoliikenteen että funktionalismin läpimurto. Nykyisin Helsinki-Malmi on Suomen vanhin toimiva lentoasema.' (s. 143)
references: i9346
spatial: Malmin lentoasema

Luonnontieteellinen museo
type: Rakennus
alternative: Eläinmuseo
is part of: i22
is part of: i24
is part of: i8894
lat: 60.1715177808161
long: 24.9301739520292

metadescription 2974
modified: 2010-09-17T11:20:00+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1142429~S9*fin

bibliographic citation: "Pitkänomaiset korttelit sopeutuvat hyvin maastoon. Koteja rakennettiin keskiluokalle keskiluokalle, mutta täällä oli myös työläisten taloja. Ullanlinna kaavoitettiin 1800-luvun lopulla samoihin aikoihin kuin Katajanokka. Ja täälläkin on suuria 1903-10 rakennettuja alueita säilynyt melkein alkuperäisessä tilassa." (s.89)
description: - Kokonaisuuksia, huviloita, kaupunkimainen kylä, bastionitaloja.
references: Helsingin jugendkorttelit
spatial: i35

metadescription 8599
modified: 2010-02-01T17:55:01+0300

bibliographic citation: "Jälleen täällä. Jälleen ympäröivät minua nämä harmaanvihertävät sellin seinät, jälleen sulkee raudoitettu ovi minulta tien vapauteen, jälleen tuo seinään kiinnitetty rautalevypöytä tuossa, tuo lattiaan kiinnitetty jakkara, vuode, hylly nurkassa. Jälleen mittailen sellin lattiaa: kahdeksan askelta pituussuuntaan, kolme poikittain. Minuutissa ehtii kävellä kuusikymmentä askelta, tunnissa kolmetuhattakuusisataa. Jos kävelee kolme tuntia päivässä, saa taakseen suunnilleen viiden kilometrin taipaleen. Kilometrit täältä Käpylään, täältä Helsingin ympäri, Rovaniemelle voi keriä kasaan kuin lankavyyhden." (s. 17)
description: Turtiainen oli kuulusteltavana Ratakatu 12:ssa, silloisessa valtiollisessa poliisissa.
references: Ihminen n:o 503/42
spatial: i7155

Panelian kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Panelian kylä edustaa Satakunnan vanhinta asutuksen ydinaluetta, jonka merkittävyydestä ja pitkästä asutushistoriasta kertoo Suomen suurin pronssikautinen röykkiöhauta, ns. Kuninkaanhauta. Tiheästi kosken partaalle rakennetun Panelian suurkylän alava, maisemallisesti vaikuttava viljelysaukea on entistä merenpohjaa. Kylän historiallisesti merkittävin osa kirkkoineen ja teollisuuslaitoksineen on keskittynyt kosken partaalle. Kylän halki kulkee vanha maantie ja Paneliankosken yli johtaa leveäholvinen 1832 rakennettu kivisilta. Sillan vieressä on harvinainen Rivimylly, jossa yhteen suureen kiviseen runkorakennukseen on sijoitettu useita myllyjä ja alun perin myös myllytupia. Rakennus, jonka toinen kerros on hirrestä, on ainakin osin 1800-luvun keskivaiheilta. Vesivoimalaitosrakentamisen historian kannalta tärkeä yksityinen sähkövoimalaitos 1920-luvulta tuo 1908 rakennetun meijerin kanssa lisänsä kylän teollisuushistoriaan. Jugendtyylinen meijeri on rakennettu graniitista ja punatiilestä. Panelian kylästä länteen avautuu Saarenmaan laaja suonkuivatuksen seurauksena syntynyt viljelysaukea, jonka laitamille maatilat ovat keskittyneet.
alue: 61.241275591,21.978719348 61.240528394,21.979174550 61.239437442,21.977011177 61.239421647,21.976978145 61.234800048,21.969652633 61.233587692,21.969435935 61.230142113,21.974538427 61.228143667,21.977026723 61.228663340,21.979169347 61.227312775,21.980583546 61.225209034,21.980234792 61.222535111,21.980832899 61.221969221,21.983376785 61.220496540,21.981500692 61.217923517,21.990012509 61.211416474,21.988140461 61.210802190,21.983447023 61.210890563,21.979155109 61.213728576,21.979272467 61.213494608,21.972236510 61.212770721,21.970526974 61.211913206,21.961537777 61.208524099,21.943715529 61.209882588,21.935911171 61.222802372,21.943701242 61.228471406,21.948895679 61.232103280,21.931987503 61.237652952,21.937657456 61.238001252,21.941083735 61.240861236,21.943991576 61.239468563,21.951637448 61.240979604,21.953792697 61.245293025,21.956582596 61.246851111,21.953362990 61.249662172,21.954967140 61.248738830,21.969079990 61.245215259,21.977191478 61.243820565,21.978381272 61.241275591,21.978719348
historia: Panelia oli esihistoriallisella ajalla merkittävä asuinalue Eurajoen suulla. Tällöin Litorinanmeren rantavedet peittivät vielä Panelian nykyisiä peltoaukeita ja asutus oli keskittynyt silloisen merenlahden pohjukkaan. Maannousun seurauksena lahti kuivui ja Panelia autioitui rautakaudella. Panelian kylä syntyi keskiajalla. 1560-luvulla kylässä oli 20 taloa, jolloin se oli koko Ala-Satakunnan suurin kylä. Kylän keskeistä asemaa ja kokoa osoittaa Panelian talonpoikien 1690-luvulla rakentama saarnahuone, joka kuitenkin tuhoutui ison vihan aikana 1710-luvun alkupuolella. 1800-luvun puolivälissä alkoi entisen merenlahden raivaus pelloiksi. Panelian rukoushuoneyhdistyksen rakentama kyläkirkko valmistui 1909 (O. Salonen). Kirkon torni sai muotonsa 1950. Kylän halki virtaavan joen myllyistä ensimmäinen maininta on 1600-luvun alkupuolelta. 1800-luvun keskivaiheilla rakennettu rivimylly on restauroitu ja sen kaksi myllykamaria, verstas ja vesiuoma on rakennettu uudelleen. Panelian osuusmeijerin suunnitteli rakennusmestari Jalmari Maunola Keskusosuusliike Hankkijasta. Meijeri valmistui 1908. Rakennusta muutettiin ja kunnostettiin arkkitehti Vuokko Löksyn tekemin suunnitelmin 1980-luvulla. Voimalaitos kanavineen valmistui 1921.
kunta: k050
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Marjaniemi
type: Kaupunginosa
lat: 60.200312595206
long: 25.0878158128853

Alander, Elisabeth
type: Kirjailija
spatial: i8858

metadescription 922
modified: 2010-09-17T11:15:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

metadescription 8241
modified: 2009-12-30T15:32:35+0300

metadescription 43
modified: 2009-04-29T08:22:25+0300

Tapiovaara, Tapio
type: Taiteilija
alternative: Tapiovaara, Tapsa

metadescription 6546
modified: 2010-02-05T15:37:47+0300

Evakko
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i82
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1956.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2oo0/
näyttelijä: i8595
näyttelijä: i8594
ohjaaja: i8571

metadescription 8835
modified: 2010-03-18T11:22:42+0300

Mönnin ja Selkien vaarakylät (Selkie)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mönnin ja Selkien kylät edustavat suomalaisessa kylätyypistössä vaarakylää niin maisemansa kuin rakenteensa perusteella. Mönnin ja Selkien kylät ovat osa laajempaa vaarakylien maisemakokonaisuutta, jota yhdistää vanha Tohmajärven ja Liperin välinen maantie 1600-luvulta. Sen varsilta avautuu mahtavia näkymiä aina Kangasvedelle saakka. Kylien asutus on nauhamaisesti vaaran laella tien varressa. Kylät ovat säilyneet perinteisinä vaarakylinä, niiden rakennuskanta on vaihtelevaa. Tilojen peltoalueet laskeutuvat kauniisti pitkin vaarojen rinteitä. Mönnissä vanhimpia taloja ovat Uusi-Mattila, Elomäki, Puhakka, Pohjoispää, Hovila ja Franssila, uudempia Ryhälä, Iivola ja Peltola. Selkien taloista mainittakoon edustavina Katajamäki, Yläpiha ja Alapiha. Pohjois-Karjalan vaarakylät ovat yksi kansallismaisemistamme.
alue: 62.656050356,30.108650648 62.661546201,30.110052577 62.664496522,30.115936625 62.662808306,30.120904614 62.654634871,30.129229389 62.645608943,30.131399949 62.646382060,30.119664085 62.648737316,30.114839326 62.656050356,30.108650648
historia: Mönnin ja Selkien kylien seudulla on ollut asutusta ainakin 1500-luvulta. Kylän asukkaat olivat alkuaan ortodokseja, luterilaista asutusta tuli 1600-luvun aikana. Selkien pohjoisrinteellä oli ortodoksiajan keskus, joka hajotettiin isossajaossa, kun kolme taloa siirrettiin peltoaukeamalta. Mönnin kylä mainittiin ensimmäisen kerran 1614 ensimmäisenä asukkaanaan Jaakko Mönninen. 1600- ja 1700-luvulla Mönni oli tienristeyskylä. Maantie, jonka varrella kylät sijaitsevat, yhdisti Tohmajärven ja Liperin, maakunnan vanhat hallinnolliset keskukset.
kunta: k276
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pietarsaaren vanha satama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarsaaren vanha satama on Pohjanmaan parhaiten säilyneitä ja sen käytöllä on pitkä historiallinen jatkuvuus. Satamasta on muodostunut monipuolinen merenkulkuun ja laivanrakennukseen liittyvä ympäristökokonaisuus, jossa on näkyvissä 1700-luvulla alkanut laivanrakennus ja tervakauppa, puolustushistoria sekä satamatoiminta 1600-luvun kauppasatamasta nykypäivien huvivenesatamaan. Jo 1600-luvulla käytössä ollut satama toimii nykyisin huvivenesatamana. Satama-alueella on jäännöksiä satama- ja teollisuuslaitoksista. Satamassa on makasiineja 1700-luvulta sekä muutamia myöhempiä venesuojia. Alueen pohjoispäässä on purjehduspaviljonki, jonka vanhin osa on vuodelta 1900 ja Suomen vanhin toiminnassa oleva pienveneveistämö, joka on perustettu 1904. Satama-alueella on 1812 perustettu köydenpunontakuja sekä Krimin sodan ajalta tykkitie sekä puolustusvalleja. Satama-alueen kesähuvila-asutus on osin 1800-luvun lopulta. Vanhaan satamaan liittyy myös sitä tuulelta suojaava Kittholmsskogen, joka on maamme vanhimpia luonnonsuojelualueita. Metsä on ollut suojeltu ainakin jo 1720-luvulla.
alue: 63.682122790,22.695450399 63.680989775,22.690510142 63.680879559,22.689526529 63.680831051,22.688871335 63.680666292,22.688188248 63.680562048,22.686203369 63.680674748,22.686017219 63.681407213,22.685918670 63.682072334,22.685115663 63.682797332,22.685343027 63.684084674,22.684419249 63.685400073,22.684426701 63.685981153,22.686105452 63.687019628,22.686882864 63.687640073,22.687568167 63.688588864,22.689970806 63.689400555,22.690107128 63.690558552,22.691022593 63.690661574,22.692150623 63.690528016,22.695394111 63.690135039,22.696909569 63.689241324,22.698656908 63.688480285,22.698668646 63.687480349,22.698404676 63.686463399,22.693724975 63.682122790,22.695450399
historia: Pietarsaaren vanha satamalahti tunnettiin jo 1600-luvulla luonnonsatamana. Se toimi vuosisatoja Pietarsaaren 1652 perustetun kaupungin merenkulun, mm. tervakaupan ja teollisuuden keskuksena. Hollantilaiset Jacob ja Abraham Momma perustivat vanhan sataman läheisyyteen laivaveistämön 1666. 1800-luvun lopussa sataman alueella oli yli 100 rakennusta; lukumäärä on vähentynyt noin kolmeenkymmeneen.
kunta: k598
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Kerran komeillimme Ilta-Sanomien lööpissä, se pani hetkeksi miettimään olimmeko ihan viisaita. Mitä oikein olimme tekemässä? "Kaksi tummasilmäistä nuorta naista ryösti KOP:n pääjohtajan Matti Virkkusen Kaisaniemen puistossa." Toimittajat eivät nimitelleet ryöstäjiä mustalaisiksi, mutta jokainen lukija arvasi, minkälaisista nuorista oli kysymys. Virkkunen oli uhreistamme ainoa, joka teki henkilöön kohdistuvasta ryöstöstämme rikosilmoituksen ja julkisen.
references: i8775
spatial: i7165

bibliographic citation: Vähän yli vuosi sitten muutin Kontulaan. Oli ihanaa kun pääsi asumaan. Anttilasta ostin matot, lamput, tuolit yksintein, mut yksi ainut ilta multa kaiken vei. -Yli Kontulan se lensi vaappuen. -Päivän tarjoukset! se huusi raakkuen.
references: i972
spatial: i100

Linnankatu 2
type: Osoite
is part of: i32
lat: 60.1660889906164
long: 24.9674360530729

Elokuvateatteri Patria
type: Rakennus
alternative: Hämeentie 28
alternative: Patria, elokuvateatteri
is part of: i41
is part of: Kallio
lat: 60.1834047508431
long: 24.9578380336599

bibliographic citation: 'Mujunen oli nähnyt siistimpiä yömajojakin kuin hotelli Pallas, mutta turha kai Kalliossa oli mitään palatsia odottaa näkevänsä. Valkoista ulkomaaliaan hilseilevä vanha kaksikerroksinen puutalo näytti siltä kuin olisi koko ajan miettinyt, kannattiko siinä Kolmannen linjan rinteessä tosiaan roikkua vai pitäisikö luovuttaa ja antaa vain mennä alamäkeen.' (s. 64)
description: Mujunen pääsee syyllisen jäljille hotelli Pallaksessa.
references: i9695
spatial: i6530

metadescription 7257
modified: 2010-02-02T16:48:02+0300

description: Matilda seuraa teatterissa Suomalaisen teatterin harjoituksia ja auttaa valmisteluissa.
references: Stenvallin tapaus
spatial: Arkadiateatteri

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Leppikoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.456266146,27.887529148 64.455908831,27.887875471 64.455524979,27.887505158 64.455247402,27.887424692 64.454773591,27.885975639 64.454219229,27.884535342 64.453840443,27.883693248 64.453416827,27.881783034 64.453573162,27.881313830 64.453856792,27.880967307 64.454619720,27.881762410 64.455154592,27.882194561 64.455231340,27.877929208 64.455490367,27.877404105 64.456076381,27.877837823 64.456302768,27.878497101 64.456266146,27.887529148
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k578
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Merkkimiesten talo
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7777
relation: i7308
relation: Ingman, Lauri
relation: i7781
relation: i7775
spatial: i7774
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i108
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i107
kirjoittaja: i4847

Ravintola Nokka
type: Ravintola
alternative: Nokka
is part of: i32
lat: 60.168963406954
long: 24.9599651425428

metadescription 9546
modified: 2011-02-18T15:38:49+0300

description: Komisario
references: Rovastin punaviini
relation: i9336

description: Kansalaissodan voidaan katsoa alkaneen Suomen Kansanvaltuuskunnan vallankumousjulistuksesta 27.1.1918. Suomen punainen hallitus (Kansanvaltuuskunta) toimi sodan alkukuukausina Senaatin talossa (nyk. Valtioneuvoston linna).
references: Hajamietteitä kapinaviikoilta
spatial: i6917

Sarkolan ja Vahalahden kyläkeskukset (Vahalahti)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sarkolan ja Vahalahden kyläkeskukset ovat hyvä esimerkki Kokemäenjoen vesistöön liittyvän jyrkkäpiirteisen metsäseudun pienimuotoisista vanhoista ryhmäkylistä. Erityisesti Vahalahden vanhassa kyläkeskustassa on säilynyt kolmen kantatalon muodostama tiivis kylämaisema. Sarkolan ja Vahalahden kylät sijaitsevat Kuloveteen kuuluvan pitkän ja kapean lahden pohjukassa. Metsäisten mäkien rajaamat pellot viettävät loivasti kohti vesistöä. Maisemahistoriallisesti kylät ja vanha asutus ovat keskittyneet ranta-alueella oleville moreenisaarekkeille, joita savipohjaiset rinnepellot rajaavat. Kyläkeskustan lisäksi asutusta on levinnyt peltojen laidoille ja tien varsille. Sarkolan harjanteella olevaa kyläkeskusta suojaavat mäet ja rajaavat pellot. Sarkolan kylän kokonaishahmo on säilynyt isonjaon jälkeenkin perinteisenä, kun käsityöläiset ja tilaton väestö ovat asettuneet vainioidensa lähelle muuttaneiden vanhojen maatalojen paikalle. Vanhan kylän alueella on edelleen sarkajaon aikaisella paikallaan mm. Erkkilän tila, jonka vanhimmassa rakennuksessa on toiminut kauppa 1875-1879 ja posti 1933-1951. Kylän raitilla ovat lisäksi mm. Valosen ja Kallion tilojen päärakennukset 1800-luvulta. Tapola on yksi kylän vanhimmista rakennuksista, luultavasti 1800-luvun alkupuolelta. Vanha- ja Uusi-Mattila sijaitsevat Sarkolan vanhan kylän laidalla Pöysärinmäen juurella. Vahalahden vanhalla kylätontilla, rantaan johtavan raitin varrella, ovat tiiviinä ryhmänä Ala-Uotilan, Ala-Hemmingin ja Yli-Hemmingin tilat. Ala-Uotilan päärakennus on 1800-luvun puolivälistä ja Ala-Hemmingin rakennuskanta luultavasti 1900-luvun alusta. Ala-Hemmingin tilalla on säilynyt lisäksi vanha humalatarha. Vahalahden 1913 valmistunut kansakoulu on rantaan johtavan raitin ja Vahalahdentien risteyksessä. Tien varrella on lisäksi 1931 rakennettu seuratalo Päivölä. Kyläkeskittymien ympärillä levittäytyy avoin, vuosisatoja vanha viljelymaisema, jota soratiet luontevasti halkovat. Perinnemaisema-alueella sijaitsee myös kivi- ja r…
alue: 61.420139118,23.248921770 61.420622330,23.249668402 61.420610335,23.251472162 61.420499082,23.253030582 61.420541890,23.254023202 61.420685189,23.254746204 61.420849600,23.256239210 61.421092598,23.256660687 61.421034785,23.257922799 61.420284268,23.258109463 61.419391929,23.258184273 61.418454340,23.258296668 61.417837784,23.258306066 61.417652700,23.256622635 61.417610794,23.255662172 61.417539047,23.254737465 61.417432150,23.253656109 61.417625563,23.252281178 61.417819851,23.250938448 61.418201800,23.250248787 61.418705839,23.249512432 61.419225187,23.248774212 61.419737094,23.248326426 61.420075293,23.248285774 61.420522108,23.249390705 61.420139118,23.248921770
historia: Kuloveden rannalla olevat Sarkolan ja Vahalahden kylät ovat osa laajempaa Kokemäenjoenvesistön kulttuurimaisemaa, johon asutus ja peltoviljely juurtuivat jo varhain. Esihistorialliseen asutukseen viittaavat lukuisat kivikautiset asuinpaikat. Nykyinen kyläasutus alkoi keskiajalla, Vahalahden osalta viimeistään varhaiskeskiajalla. Keskiajalla Karkun pitäjän kyliin kuuluvat Sarkola (16 taloa) ja Vahalahti (7 taloa) olivat pitäjän suurimpia kyliä. Sarkolan kylän ryhmäkylä alkoi hajota isonjaon jälkeen, jolloin kantatalot siirtyivät vähitellen kylän keskustasta vainioidensa yhteyteen. Vanhoille kylätonteille asettui tämän jälkeen käsityöläisiä ja tilatonta väestöä. Sarkolan kylästä siirtyivät mm. Talolan ja Nikkilän tilat Sarkolanlahden rannan harjanteille sekä Tuomola, Mekkonen ja Luiri kylän peltovainion reunoille. Niemojoki laskee Sarkolan kylän alueella Kuloveteen. Sen varrella on toiminut 9 myllyä ja 3 sahaa, joista Jokisen saha on edelleenkin toiminnassa Tarkan myllystä on säilynyt rakennuskantaa. Sarkolan ja Vahalahden kylät kuuluivat Suoniemeen, joka oli Karkun 1670 perustettu kappeliseurakunta. Suoniemen kunta perustettiin 1868 ja se liitettiin Nokian kauppalaan 1973.
kunta: k536
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Simonsuuri, Kirsti
type: Kirjailija

Haapaniemen linnanraunio
type: AreaOfInterest
kuvailu: Haapaniemi on yksi varhaisimmista rannikkoseudun aateliskartanoista ja linnanraunio on ollut yksi Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rannikolle 1500-luvulla rakennetuista kivikartanoista. Kiskon kirkonkylän eteläpuolella, Kirkkojärven itärannalla olevasta Haapaniemen kartanolinnasta on jäljellä holvattu kellarikerros. Ulkomuurit ovat harmaakiveä ja holvit liuskekiveä, jota on saatu läheisestä Hyypiänvuoresta. Linnanraunion vieressä on 1700-luvulta peräisin oleva Haapaniemen rälssisäterin puinen, mansardikattoinen päärakennus.
alue: 60.241230039,23.458147996 60.238686520,23.457464594 60.236856121,23.459481594 60.236618398,23.459466432 60.236338326,23.459255532 60.235219379,23.456117882 60.234706172,23.455149754 60.234187684,23.455126389 60.233228557,23.455860669 60.231891059,23.453512038 60.232975008,23.452587150 60.233210900,23.452923037 60.233634027,23.451337403 60.233997336,23.447127687 60.235223839,23.447204299 60.237887051,23.446155261 60.240232639,23.448969731 60.241134006,23.452361936 60.241675802,23.456609839 60.241230039,23.458147996
historia: Haapaniemen kartanon paikalla oli asutusta viimeistään 1300-luvulla ja Haapaniemi mainitaan varhaisimmassa säilyneessä asiakirjassa 1469. Maamme 1500-luvun kivikartanot, joista valtaosa sijaitsi Varsinais-Suomessa, kuuluivat mahtisuvuille, kuten Horneille, Flemingeille tai Totteille. Haapaniemi oli Henrik Klaunpoika Hornin pääkartano 1540-luvun puoliväliin asti. 1600-luvun loppupuolella kartano siirtyi Flemingien omistukseen. Linna rakennettiin ilmeisesti vuosien 1450 ja 1525 välisenä aikana. Linna rappeutui isonvihan aikana ja oli 1700-luvun lopulla rauniona. Linnan tutkimuskaivaukset tehtiin 1910-luvulla ja kunnostustyöt 1950-1958 muinaistieteellisen toimikunnan valvonnassa Kiskon kunnan rahoituksella. Nykyisin Haapaniemi on kesäasuinkäytössä.
kunta: k734
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Villa Kivi
type: Rakennus
alternative: Eläintarhan huvila 10
alternative: Linnunlauluntie 7
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.182179505268
long: 24.9361053917258

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i4311
spatial: i6895

metadescription 5464
modified: 2010-09-17T11:07:28+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Vuokatin rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 64.145671541,28.273337294 64.146337488,28.272061260 64.147064663,28.272221147 64.148013546,28.271838920 64.148109685,28.273193005 64.145683581,28.274321292 64.145671541,28.273337294
kunta: k765
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Paha paha tyttö
type: Dekkari
description: Tunnettu yritysjohtaja joutuu kiristyksen uhriksi ja juttuun linkittyvät tapaukset saattavat komisariot Jansson ja Takamäki yhteistyön ääreen.
language: fin
relation: i7790
relation: Jansson, Eero
spatial: i9542
spatial: i8165
spatial: i9540
spatial: i7768
spatial: i6363
spatial: i9541
temporal: i1105
kirjoittaja: Nykänen, Harri
kirjoittaja: i2479
lisatietoa: Julkisuudessa marinoitu huippujohtaja Sebastian Virta juhlii loistohotellissa kokaiinin ja prostituoitujen voimin nimitystään kansainväliseen pankkiin. Yksi naisista päätyy sairaalaan ja huumenuuskaus matkapuhelinvideolle. Vääriin käsiin joutunut nauhoitus tuo alamaailman torpedo Raidin Helsinkiin, pakottaa komisariot Janssonin ja Takamäen yhteistyöhön sekä vie ataripoliisi Suhosen moottoripyöräjengin jäljille. Kuviota sekoittaa niin pornokauppias Sundman kuin rikosten maailmasta eroon pyrkivä Suhosen lapsuudenkaveri Salmela. Paha paha tyttö pyörittää kovaa kovaa peliä. Se panee vanhat kaveruussuhteet ja alamaailman ikiaikaiset kunniasäännöt koetukselle. (Takakansiteksti / Crime Time)

metadescription 7753
modified: 2009-11-10T14:42:54+0300

Ekman, Margit
type: Taiteilija
alternative: Kuvasiskot

bibliographic citation: "On Helsingiss' yks hullu vuos'."
references: i288
spatial: Helsinki yleisesti

Hatakka, Pertti
type: Kirjailija

Rovaniemen hallinto- ja kulttuurikeskus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rovaniemen hallinto- ja kulttuurikeskus, joka muodostuu lääninhallituksen rakennusryhmästä, valtion ja kaupungin virastotaloista sekä Rovaniemen kirjastosta ja teatterista, on lajissaan maassamme poikkeuksellisen monumentaalinen ja kaupunkikuvallisesti merkittävä. Rovaniemen asemaa Lapin hallinto- ja kulttuurikeskuksena korostava, vaiheittain toteutettu keskus pohjautuu arkkitehti Alvar Aallon kokonaissuunnitelmaan. Rovaniemen kulttuuri- ja hallintokeskus on yksi kolmesta Aallon Suomeen suunnittelemasta vastaavasta keskuksesta ja näistä Seinäjoen ohella ainoa valmiiksi saatettu. Hallituskadun varrella Ounaskosken rannassa ovat yhtenäisenä rivistönä Rovaniemen jälleenrakentamisvaiheesta peräisin oleva Lapin lääninhallituksen virastotalo ja siihen liittyvät asuinkerrostalot, jotka muodostavat yhtenäisen jälkifunktionalistishenkisen jälleenrakennuskauden kokonaisuuden. Ajallista kerrostumaa jatkavat Alvar Aallon suunnittelemat kaupungintalo sekä kulttuurirakennukset, jotka muodostavat yhden uudemman arkkitehtuurimme merkittävimmistä kokonaissommitelmista. Kirjaston, Lappia-talon sekä kaupungintalon keskellä on suorakaiteen muotoinen, kolmelta sivulta rajattu puistoalue joka on kaupungintalon edustalla kansalaistori. Kirjastorakennuksen ulkoasussa on korostettu puiston puolella olevaa, pohjaltaan viuhkamaista salia. Lappia-talon, jossa on Rovaniemen kaupunginteatterin tiloja sekä kongressi- ja konserttisalit, tilojen monipuolisuus heijastuu rakennuksen ulkoasussa sekä pohjaratkaisussa. Talon pääosan muodostaa teatteri sivutiloineen. Saleja on korostettu viuhkamaisen kaarevalla pohjaratkaisulla sekä rakennuksen ulkoasussa. Kaupungintalon tilojen hierarkia kuvastuu rakennuksen ulkoasussa selkeästi. Hallintosiipi on Hallituskadun puolella. Valtakadun ja Ounaskosken välinen, kaupunkikuvallisesti merkittävä lääninhallituksen kortteli on arkkitehti Alvar Aallon 1947 laatiman asemakaavan aluetta. Toisen maailmansodan jälkeen 1947-1948 valmistunut rakennuskokonaisuus käsittää l…
alue: 66.497777345,25.719846741 66.497562638,25.720413774 66.497055076,25.724492330 66.497030700,25.727635539 66.497118732,25.730654398 66.498722092,25.732522251 66.498397912,25.735641931 66.496321871,25.734235456 66.495910572,25.730517038 66.495773624,25.727341624 66.496318157,25.721749722 66.496778293,25.718526938 66.497658615,25.718329357 66.497777345,25.719846741
historia: Lapin lääni perustettiin 1938. Ennen sotaa rakennettu Lapin lääninhallituksen ensimmäinen rakennus sijaitsi nykyisestä paikasta 50-100 m luoteeseen. Se tuhoutui Lapin sodassa toisen maailmansodan loppuvaiheissa. Sotien jälkeistä Rovaniemen jälleenrakentamista ohjaavan yleis- ja asemakaavan, ns. Poronsarvikaavan laati 1945 arkkitehti Alvar Aalto. Lääninhallituksen rakennukset suunniteltiin virkatyönä rakennushallituksessa ja korttelin rakennukset valmistuivat 1947-1949. Alvar Aallon Rovaniemelle suunnittelema hallinto- ja kulttuurikeskus rakennettiin kolmessa vaiheessa 1960-1980-luvulla. Periaatepäätös kirjastotalon rakentamisesta tehtiin samassa yhteydessä kun Rovaniemen kauppala päätettiin muuttaa kaupungiksi 1960. Aalto, jota pyydettiin kirjasto- ja teatteritalon suunnittelijaksi samana vuonna, esitti kirjastosuunnitelman yhteydessä yhtenäisen alueen varaamista kaupungintalolle, kirjastolle ja teatterille. Ensimmäisenä valmistui Rovaniemen kirjasto 1965. Lappia-talo rakennettiin 1972-1976. Viimeisenä valmistui Rovaniemen kaupungintalo 1986.
kunta: k698
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: kaupungintalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Helvi Hämäläinen kertoo artikkelissaan "Kaupunki jota rakastan" lapsuudenkodistaan Laivanvarustajankatu neljässä.
references: i2999
spatial: i7666

Oulunkylä
type: Kaupunginosa
lat: 60.2310169912534
long: 24.9654647718419

description: Meksikolaisravintolan kabinetissa pidetään murharyhmän ydintiimin pikkujoulut.
references: i2485
spatial: i8478

description: Kirjailija Laihosen ja neiti Vannen kotitalo.
references: i6385
spatial: i6383

metadescription 8204
modified: 2009-12-30T10:50:10+0300

Valkoturska
type: Fakta
content: Koska on rakennettu Laivurinkadulla sijaitseva vaaleanpunertava Weikkola-niminen asuinkortteli, talo on aivan Eiran sairaalan läheisyydessä? Veikkola Oy -niminen asuintalo Pietarinkadun ja Laivurinkadun kulmassa (Pietarinkatu 25 - Laivurinkatu 17-19) on valmistunut vuonna 1907. Sen on piirtänyt Kaarlo Borg. Korttelin nimi on Valkoturska, samassa korttelissa on myös Eiran sairaala. Tieto löytyi Kaija Ollilan teoksesta Puhvelista Punatulkkuun.
language: fin
spatial: i9269
temporal: i116

metadescription 5700
modified: 2010-09-17T11:08:37+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pielisjoen kanavat (Häihän kanava)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pielisjoen kanavat ovat vesistöihin tukeutuneen puunjalostusteollisuuden nousukauden historiallisia muistomerkkejä. 1950-1970-luvun suurimittakaavainen nippu-uitto ja voimaloiden rakentaminen on muuttanut Pielisjoen maisemaa. Pielisjoen kanavien erityispiirre onkin ajallinen kerrostuneisuus. Pielisjoki yhdistää Pielisen Oriveden Pyhäselkään. Pielisjoen kanavaketjuun kuuluvat Joensuussa Utra ja Joensuun sulku, Kontiolahdella Haapavirta ja Jakokoski sekä Enossa Saapaskoski, Kaltimo ja Häihä. Pielisjoen kanavoinnin ensimmäisen vaiheen eli 1870-luvun kanavista ovat myöhemmän rakentamisen seurauksena veden alle jääneet Kuurnan ja Paiholan kanavat. Lisäksi Kaltimon suursulun ja voimalan rakentamisen yhteydessä Nesterinsaaren sulku on jäänyt patopengerryksen alle. Joensuun sulku vuodelta 1877 on keskeinen osa Joensuun kaupunkikuvaa. Se sisältyy erilliseen kohteeseen Joensuun rantapuisto-vyöhyke. Joensuun Utran kanava puolestaan sisältyy erilliseen kohteeseen Utran kanava ja historiallinen teollisuusalue. Kontiolahden Haapavirran 1883 avattu kanava, jonka sulku on vuodelta 1915, on säilynyt toimintakuntoisena kanavamiljöönä. Jakokosken kanava on vuodelta 1879 ja sen nykyasu vuoden 1907 kunnostusvaiheesta, jolloin kanavan puiset rakenteet on uudistettu. Nykyisellään se muodostaa täydellisen, toimintakuntoisen kanavakokonaisuuden, johon kuuluu kanavanhoitajan asunto ja talousrakennuksia. Merenkulkuhallitus hoitaa aluetta kanavamuseona. Kaltimon vanha sulku vuodelta 1879 on rakenteena ja osin rakennuskannaltaan säilynyt. Vanhalta kanavalta yläjuoksulle on 1958 rakennettu Kaltimon suursulku ja voimalaitos, jonka kokonaisuuteen kuuluu voimalan työntekijöiden asuinalue. Punatiilinen voimalaitos on arkkitehtien Erik Kråkström ja Ahti Korhonen suunnittelema. Yläjuoksulla ovat edelleen Saapaskosken ja Häihän sulut. Saapaskosken kanavan alkuperäiset sulut vuodelta 1878 on korvattu 1912-1913. Kanavan varrella on säilynyt kanavanvartijan asuintalo. Häihän 1876 avatun, kivirakenteisen k…
alue: 62.806367829,30.208618877 62.806350030,30.206209197 62.808221208,30.201642624 62.809224473,30.203908252 62.809108047,30.206573098 62.808409675,30.209113645 62.806367829,30.208618877
historia: Pielisjoen koskien ensimmäiset perkaukset liikkumisen helpottamiseksi tehtiin 1700-luvun lopulla. Tuolloin kunnostettiin Joensuun ja Utran kosket. Tutkimukset Pielisjoen kanavoimiseksi aloitti insinööri F.A. Hällström 1829. Valtion toimesta jokeen perattiin avoimet venekanavat 1847-1853. Pielisjoen merkitys kulkuväylänä lisääntyi sahateollisuuden laajentuessa Pohjois-Karjalassa, ja kanavien rakentaminen tuli yhä tarpeellisemmaksi uiton ja puutavaran kuljetusten vuoksi. Saimaan kanava avautui liikenteelle 1856, jonka jälkeen Saimaan itäisen pääreitin väylät Savonlinnasta Nurmekseen pyrittiin kunnostamaan. Pielisjoen jokiväylän sulkujen rakentamistyö aloitettiin 1874. Vahvistettuun kanavointisuunnitelmaan sisältyi yhdeksän puusulkua, mutta suunnitelmia tarkennettiin rakentamisvaiheessa, ja osa suluista rakennettiin kivisinä. Sulkuja ei rakennettu yhtä suuriksi kuin Saimaan kanavalla. Ensimmäiseksi kanavatyöt aloitettiin Utrassa, Kuurnassa ja Häihässä. Pielisjoen ensimmäinen kanavointivaihe valmistui Kaltimon kanavan myötä 1879. Muutamaa vuotta myöhemmin sulkuketjua täydennettiin rakentamalla Haapavirran sulku 1881-1883. Pielisjoen kanavien ansiosta Pielisen seutu pääsi säännölliseen yhteyteen Joensuun kanssa, ja kaupungista kehittyi Viipurin kaltainen välityssatama. Sulkujen koko ja mataluus aiheutti ongelmia pian niiden rakentamisen jälkeen, ja niitä uudistettiin 1900-luvun alussa etenkin uittojen tarpeisiin. Ensimmäisenä uudistettiin Utran sulku 1902. Uudistusvaihe päättyi Joensuun sulun rakentamiseen 1918-1923. 1930-luvulla vanhat laivasulut todettiin jälleen mittakaavaltaan riittämättömiksi suurenevien uittojen tarpeisiin. Pielisjoki valjastettiin uudelleen 1950-1970-luvuilla nippu-uiton ja energiantuotannon tarpeisiin, ja varustettiin suurin uittosuluin, avokanavin ja voimalaitoksin. Tämä jätti vanhoja sulkuja tarpeettomaksi ja muutti vedenkorkeutta, joen penkereitä ja koko jokimaisemaa.
kunta: k167
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6509
modified: 2009-10-27T14:27:46+0300

Kolmas linja 11
type: Osoite
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1823116875471
long: 24.9503948056367

metadescription 8464
modified: 2010-02-02T15:43:49+0300

Könnien talot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tunnetun Könnin seppä- ja kellonrakentajasuvun asuinrakennukset edustavat vauraan talonpoikaistilan rakennuskantaa 1800-luvulta. Könnin kellomestareitten talot sijaitsevat Kyröjoen peltolakeuden laidalla loivalla kumpareella vierekkäin aivan Ilmajoelle johtavan maantien varrella. Vanhempi puolitoistakerroksinen, punamullattu Yli-Könnin asuinrakennus on rakennettu kellomestari Johan Yli-Könnin aikana 1816. Ala-Könnin talo kuisteineen on peräisin 1800-luvun loppupuolelta ja sen pihapiirissä on verstasrakennus ja suuri luonnonkivestä muurattu navetta. Könnien talot sijoittuvat valtakunnallisesti arvokkaalle "Ilmajoen Alajoki" -nimiselle maisema-alueelle.
alue: 62.810011970,22.589237009 62.810319780,22.593766110 62.811172776,22.594298777 62.810805345,22.597933773 62.811655310,22.598158013 62.811091690,22.606434460 62.808867851,22.610156901 62.805159566,22.604597958 62.803777195,22.603604922 62.804213993,22.596792030 62.805744020,22.586309702 62.807630909,22.571269055 62.812175369,22.574684123 62.810011970,22.589237009
historia: Könnien historia Ilmajoella alkaa 1766, jolloin Jaakko-niminen seppä asettui asumaan 1710-luvulla perustetun Königsbäckin eli Könnin uudistilalle. Könniläiset valmistivat myös erittäin hienoja sahanteriä, jotka olivat parempia kuin hollantilaisvalmisteiset, siihen saakka käytetyt. Könnien verstaissa valmistettiin ajannäyttäjiä koneistoineen valtakunnan huomattaviin rakennuksiin, mm. Helsingin ja Oulun tuomiokirkkoihin, Senaatintaloon, Porin, Haminan ja Lappeenrannan raatihuoneisiin sekä muutamien suurkartanoiden kuten Vuojoen ja Nuutajärven päärakennuksiin. Kelloja ja moninaisia sepäntöitä tehtiin Könnillä neljässä sukupolvessa. Loppuaikoina koneiden ja henkilökunnan lisääntyessä toiminta muuttui yhä teollisemmaksi. Könnin kellojenvalmistus päättyi 1860-luvulla halpojen tuontikellojen tullessa markkinoille ja eikä työn jatkajaksi ollut miespuolista perillistä.
kunta: k145
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Täysosuma
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i8558
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1941.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2kvo/
näyttelijä: Korhonen, Aku
näyttelijä: Ikonen, Ansa
näyttelijä: Angerkoski, Siiri
ohjaaja: i8404

metadescription 6769
modified: 2009-08-18T15:44:14+0300

Eteläranta
type: Pop / Rock
language: fin
temporal: i116
esittaja-musiikki: i208
saveltaja: i208

metadescription 4122
modified: 2010-09-17T11:17:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1505093~S9*fin

Salpalinja (Jyrkänkoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 64.034960596,29.578139760 64.034258723,29.577136011 64.034316839,29.575251006 64.035077522,29.574659713 64.036663006,29.573693435 64.037741653,29.573169710 64.038886890,29.573732055 64.039241812,29.575610886 64.038868668,29.578370758 64.037982794,29.579616031 64.037060947,29.579412604 64.036328655,29.578843782 64.034960596,29.578139760
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k290
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Katariina ja Munkkiniemen kreivi
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6598
temporal: i106
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1943.
lisätietoja: http://elonet.fi/title/ek2j3n/
näyttelijä: i8060
näyttelijä: i8200
ohjaaja: Elstelä, Ossi

metadescription 6411
modified: 2010-02-03T15:59:50+0300

Hesan telkkariin
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i50
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114
esittaja-musiikki: Ankkuli
esittaja-musiikki: i468
saveltaja: i468

metadescription 4382
modified: 2010-09-17T11:01:28+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1860775~S9*fin

Ravintola Savoy
type: Ravintola
alternative: Savoy
is part of: i33
lat: 60.1668484836415
long: 24.9471568853073

Untamalantie
type: Katu
lat: 60.233511377529
long: 25.1054786417423

metadescription 8700
modified: 2010-09-17T11:16:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1715529~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1816135~S9*fin

metadescription 9175
modified: 2010-06-02T12:22:03+0300

1990-luku
type: PeriodOfTime
date: 1990-01-01T00:00:00
date: 1999-12-31T00:00:00

metadescription 9509
modified: 2010-12-28T17:58:00+0300

Markkanen, Samuli
type: Muusikko
spatial: i6759

Merenkurkun saariston majakka- ja luotsisaaret (Norrskär)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Majakka- ja luotsisaaret sijaitsevat Merenkurkun saariston maailman luonnonperintökohteessa ja havainnollistavat erinomaisesti alueen merenkulun hallinnon ja majakkatekniikan kehitystä. MUSTASAARI Valassaarilla on ranskalaisen Henry Lepauten suunnittelema majakka sekä henkilökunnan rakennusten arvokas kokonaisuus, joka kuvastaa majakanvartijoiden työyhteisöä ja elämää. Valassaarten 36 metriä korkean majakan rautaelementeistä koostuvassa rungossa on putkimainen ydin, jonka sisällä nousevat tornin huipulle kierreportaat. Putkea ympäröi kuuden pilarin ja niitä yhdistävien ristikoiden muodostama tukirakenne. Yläosan lasiseinäisen lanterniinin alla on majakanvartijan päivystyshuone. Valolaite on 1980-luvun muovilinssistö. Majakkaa tukevat 1936 asennetut harusvaijerit. Majakanvartijoiden rakennukset ovat majakan tavoin valmistuneet 1800-luvulla. Niitä on osin uusittu 1900-luvun alussa. Rakennukset ryhmittyvät pihapiiriksi majakan pohjoispuolelle. Ympäristössä on pieniä viljelyksiä rajanneita ladottuja kiviaitoja sekä heinälatojen jäännöksiä ja länsipuolella mm. satamarakenteiden raunioita, jäänteitä postihevosten talleista sekä ranta-aittojen perustuksia. Lisäksi Storskärin itärannalla on vanhan tunnusmajakan raunio. Storskärin ja Ebbskärin välisessä notkelmassa on hyvin säilynyt kivisilta, joka liittyy 1880-luvulla rakennettuun pengertiehen. Ebbskärin pohjoisrannalla on moderni merivartioasema. Norrskäriä ympäröi avomeri, ja puuttoman saaren majakkayhteisö näkyy kaikkialle saarelle sekä kauas merelle. Norrskärin majakka on yksi 14:stä 1800-luvun kahdeksankulmaisesta tiilimajakasta. Majakkayhteisön vartijoiden rakennukset ovat ryhmittyneet tiiviisti tornin ympärille. Rakennukset ovat 1800-luvun tyyppipiirustusten mukaiset. Yhteisön vierellä on suuri luotsiasema. Ritgrundin moreeniluodon tunnusmajakka 1800-luvun lopulta on muutettu valomajakaksi, mikä kuvastaa merenkulun turvalaitteiden kehitystä. Ritgrund on maan ainoa puinen valomajakka. Sen vieressä on luotsivartiotupa,…
alue: 63.236932450,20.598893146 63.237488907,20.600488668 63.238732809,20.602302778 63.239728634,20.603937332 63.240180067,20.604859621 63.239997538,20.608384347 63.239782889,20.611196636 63.239738946,20.613312984 63.239602166,20.614578988 63.237069512,20.614280639 63.235930307,20.614801789 63.235397819,20.615349403 63.234815028,20.614243057 63.234009202,20.614099431 63.233352043,20.612955942 63.232390285,20.612578264 63.231735516,20.614173521 63.230685035,20.613439605 63.229922424,20.611567585 63.229960837,20.609733005 63.230243814,20.608488675 63.230586765,20.608036757 63.231229566,20.608860873 63.231726043,20.609126828 63.232268003,20.608791857 63.232179234,20.606824062 63.231339783,20.604861944 63.230891179,20.601900039 63.231281831,20.598751804 63.232761617,20.598261998 63.233975245,20.599388945 63.234394929,20.599027209 63.235457398,20.598415100 63.236932450,20.598893146
historia: MUSTASAARI Valassaarten vaarallisilla vesillä oli jo ennen valomajakan aikaa puinen tunnusmajakka. Laivaliikenteen vilkastuttua 1850-luvulla merenkulkijat vaativat seudulle valomajakkaa. Hanke eteni, kun Valassaarten matalikoilla haaksirikkoutui viisi alusta 1879. Itämeren maissa oli käytössä rautaelementeistä koottuja ristikkomajakoita, jollainen tilattiin 1884 myös Valassaarille. Majakan suunnitteli ranskalainen toiminimi Henry Lepaute, joka rakensi muutamia vuosia myöhemmin Pariisin Eiffel-tornin. Rakennustarvikkeiden siirtämistä varten tehtiin Ebbskärin ja Storskärin välille pengertie. Uuteen paikkaan pystytetyn majakan valo sytytettiin 19.11.1886. Valassaaret liittyvät myös Suomen sodan vaiheisiin. 1809 Uumajaan hyökänneet venäläisjoukot majoittuivat meno- ja tulomatkallaan Valassaarilla. Myrskyjen ja kylmän talven kiusaamilta sotajoukoilta jäi saarille nelisensataa vainajaa. 1930-luvulla sotilaiden luut kerättiin joukkohautaan, jonka merkiksi kerättiin kivikummeli. Valassaaret oli myös vuosisatojen ajan Ruotsin ja Suomen välillä liikkuneiden postinkuljettajien etappipaikka. Veneet purjehtivat Valassaarilta 17 merimailin päässä Ruotsissa sijaitsevaan Holmögaddiin. Talvella posti kuljetettiin hevoskyydillä. Norrskärin majakka rakennettiin Intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan 1847. Luotsiasema valmistui 1900-luvun alussa. Majakanvartijat poistuivat Norrskäriltä 1980-luvulla, jonka jälkeen osa majakanvartijoiden rakennusten sisätiloista modernisoitiin. Ritgrundin luotsiasema syntyi 1800-luvulla. Tunnusmajakka rakennettiin 1863 ja muutettiin valomajakaksi 1945. Julkisivun materiaalit uusittiin 1990-luvulla. Enstenin tunnusmajakka valmistui 1882. Yttre Uddskäretin luotsiasema valmistui 1856. Vanha vartiotupa toteutettiin tyyppipiirustuksin ja rakennustyyppi oli aikanaan yleinen. Viereinen vartiotupa valmistui 1920-1930-luvulla. MAALAHTI Rönnskärillä oli Vaasan porvarien ylläpitämää luotsitoimintaa jo ennen Pohjanlahden merenkulkupiirin perustamista 1848. Tunnus…
kunta: k499
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9769
modified: 2011-10-03T15:44:29+0300

metadescription 7122
modified: 2010-02-02T15:24:39+0300

metadescription 278
modified: 2010-09-17T11:12:19+0300

metadescription 5093
modified: 2009-10-01T14:47:26+0300

Bryggmanin huvilat (Villa Nuuttila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Erik Bryggmanin huvilat Turussa, Kaarinassa ja Naantalissa muodostavat kokonaisuuden, joka erinomaisesti kuvaa paitsi Erik Bryggmanin arkkitehtuurin, myös yleisemminkin suomalaisen modernin arkkitehtuurin tyylillistä muutosta klassismista funktionalismiin. Huvilat Turussa ja Kaarinassa kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään valikoimaan suomalaisen modernismin merkkiteoksia 1920-luvun lopulta 1970-luvulle. Turussa 1920-luvun lopulla toimineet arkkitehdit Alvar Aalto ja Erik Bryggman ovat vaikuttaneet merkittävästi funktionalismin läpimurtoon Suomessa. Huvila-arkkitehtuuri muodostaa Erik Bryggmanin laaja-alaisessa tuotannossa tärkeän, alan kansainvälisissä julkaisuissakin esitellyn osan. Villa Solinista on muodostunut tyylillisen kehityksen vedenjakaja 1920-luvun lopulla: klassisen arkkitehtuurin rinnalla näkyvät jo funktionalismin vaikutteet, jotka kirkastuvat 1930-luvun huviloissa. Turun ympäristön saarilla olevat Bryggmanin 1920-1940 -luvulla suunnittelemat huvilat ovat Hirvensalossa Villa Ekman ja Villa Solinin vierasmaja, Ruissalossa Villa Warén sekä Kakskerran saarella sijaitsevat Villa Erstan ja Villa Staffans, Katariinanlaakson Villa Solin sekä Kaarinassa Kuusiston saarella oleva Villa Nuuttila. Huvilarakennukset on sijoitettu maaston muotoja erinomaisesti hyväksikäyttäen. Villa Haartman asuinrakennukseen liittyvine puutarhoineen sijaitsee Naantalissa.
alue: 60.371313239,22.314108738 60.371227115,22.314010001 60.371473734,22.313282545 60.371945479,22.313906630 60.371688858,22.314524244 60.371313239,22.314108738
historia: Arkkitehti Erik Bryggmanin Turun ympäristöön suunnittelemat huvilat rakennettiin yksityiskodeiksi ja kesähuviloiksi 1920-1940-lukujen aikana. Ekmanin funktionalistinen huvila rantasaunoineen valmistui 1933, Villa Solin ja Villa Solinin vierasmaja 1929, paviljonkimainen Villa Erstan 1929, Villa Warén 1933, Kaarinassa sijaitseva Villa Nuuttila 1949 ja nykyisin seurakuntien leirikeskuksena toimiva omakotitalo Villa Staffans 1946. Naantaliin Axel ja Hedvig Haartmanille piirretty taiteilijakoti valmistui 1926.
kunta: k202
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

vallihaudat
created: 2012-05-29T12:50:12.522+00:00
modified: 2012-05-29T12:50:12.748+00:00

Vallilan työväentalo
type: Rakennus
is part of: i46
is part of: i7418
lat: 60.1936994837922
long: 24.9561733361438

Lappi, Ismo
type: Muusikko

Kuja
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
language: swe
spatial: i6735
spatial: i35
spatial: i6422
temporal: i109
kirjoittaja: i2683

metadescription 9411
modified: 2010-09-15T10:43:33+0300

metadescription 5427
modified: 2010-09-17T11:07:23+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Laivasillankatu
type: Katu
lat: 60.1622452425394
long: 24.9557206088212

metadescription 7382
modified: 2009-11-10T16:17:35+0300

Mäntsälän kirkonmäki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mäntsälän kirkonmäki muodostaa pitäjän kunnalliselämän historiaa edustavan monipuolisen kokonaisuuden, johon kuuluvat kirkko hautausmaineen, lainamakasiinit, entinen pitäjäntupa ja kunnantalo, entinen vanha toriaukio sekä Mäntsälänjoen varrella sijaitseva Mäntsälän kartano. Kirkonmäkeä hallitsee 1800-luvun lopulla rakennettu tornillinen tiilikirkko. Kirkon ulkomuurit ovat puhtaaksimuurattua tiiltä. Kivimuurin ympäröimällä, useaan otteeseen laajennetulla hautausmaalla on Kuhlefelt- ja Sederholm -sukujen hautakappelit. Ilmari Wirkkalan suunnittelema sankarihautausmaa on vuodelta 1946. Kirkonmäellä sijaitsevat hirsiset lainamakasiinit ovat peräisin 1800-luvun alusta ja entinen pitäjäntupa vuodelta 1854. Pitäjäntupa on rakennettu Mäntsälän ensimmäiseksi kunnantaloksi. Tiilinen kunnantalo on vuodelta 1936. Kirkonmäen maisemaan liittyy sen koillispuolella sijaitsevan Mäntsalän kartanon (Karlsberg) talouskeskus. Rakennuksia ympäröi vanha puisto. Puinen päärakennus 1780-luvulta on mansardikattoinen ja pihapiirissä on toinen pienempi asuinrakennus 1700-luvulta.
alue: 60.635612714,25.330828089 60.632980824,25.333873608 60.630833860,25.330155611 60.629807222,25.328466520 60.629312458,25.327681272 60.629039030,25.326861069 60.628588877,25.327295620 60.628079983,25.326070546 60.628883683,25.325253294 60.630742092,25.322212838 60.631010389,25.322886332 60.632427250,25.322262894 60.632403410,25.323483935 60.632887278,25.323569606 60.633838003,25.323250658 60.633947121,25.323668195 60.634340733,25.324670272 60.634716058,25.325602903 60.634850845,25.327376678 60.635339635,25.328373897 60.635492175,25.329494393 60.635612714,25.330828089
historia: Mäntsälän kappeli kuului alkuaan Porvoon laajaan emäseurakuntaan. Pienen kappeliseurakunnan ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa Mäntsälän kylään mäelle, jolla myöhemmätkin kirkot ovat sijainneet. Mäntsälän nykyinen kirkko rakennettiin 1862-1866. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Wik intendentinkonttorissa E.B. Lohrmannin johdolla. Mäntsälän pitäjäntupa valmistui 1854 ja kunnantalo 1936 Väinö Siikosen rakentamana. Pitäjäntupa toimi alkuperäisen käytön loputtua mm. sairas- ja ruumishuoneena, asuntolana ja kirjastona. Se muutettiin kotiseutumuseoksi 1965. Mäntsälän kartano muodostettiin 1600-luvulla viidestä tilasta. Päärakennus valmistui 1780-luvulla ja se sai nykyasunsa 1890-luvun korjauksessa.
kunta: k505
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: tori
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Vähäkallio toimi Rakennushallituksen pääjohtajana 1936-43.
references: i7179
spatial: i7923

metadescription 7716
modified: 2010-09-17T11:25:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1599086~S9*fin

Herttoniemen kirkko
type: Kirkko
is part of: i8006
is part of: i79
lat: 60.1992573685433
long: 25.0324403199907

Satavuotias Ulrikasborg
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: i7145
spatial: i35
temporal: 1960-luku
temporal: i116
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: i114
temporal: i107
temporal: i115
temporal: i108
temporal: 1950-luku
temporal: i110
kirjoittaja: i4117

Johannislundin lasitehtaan alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Johannislundin lasitehdas on varhainen ja yksi pitkäikäisimpiä teollisuudenalansa edustajia maassamme. Suuren metsäomaisuuden varaan perustettu Johannislund sijaitsee harvaan asutulla metsäseudulla. Johannislundin rakennuskanta on rakennettu vuoden 1815 ja 1950-luvun välisenä aikana. Tuotantorakennuksista lasihytti savupiippuineen on purettu. Hirsiset asuinkasarmit, ns. Yli- ja Alipykninki, on rakennettu 1860-luvulla. Ruukinkartanon päärakennus 1870-luvulta on rakennettu matkan päähän loivalle mäelle. Johannislundissa on useita arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelemia rakennuksia 1930-luvulta, ennen vuotta 1911 rakennettu koulu sekä alueen pohjoisosassa noin 1890 rakennettu työväen asuinrakennus.
alue: 60.464936862,23.699939550 60.462856402,23.694831464 60.459792236,23.693824413 60.457950163,23.691330567 60.457948210,23.686011927 60.458686402,23.685145416 60.459892359,23.683879378 60.464127746,23.686524537 60.466759466,23.692435541 60.467249964,23.693416996 60.466335806,23.700325095 60.464936862,23.699939550
historia: Johannislundin lasitehtaan toiminta alkoi 1813. Paikka oli lasintuotantoon sovelias, sillä nummen hiekka sopi lasinvalmistukseen ja myös puuta oli ympäristössä runsaasti saatavilla. Paikalle ei johtanut laitoksen perustamisaikana kulkuyhteyksiä ja pitkät etäisyydet haittasivat laitoksen toimintaa. Johannislundin perustaja vänrikki J.B. von Torcken rakennutti tieyhteyden Kiikalan kirkolle. Johannislundin tuotantoon kuuluivat lasipullot, apteekkilasit, yksinkertaiset talouslasit sekä vihreä ja valkoinen ikkunalasi, jotka myytiin Turun seudulle ja Ruotsiin. Tärkeimmällä sijalla tuotannossa olivat alusta alkaen pullot. Lasitehdasta laajennettiin 1860-luvulla ja uudistettiin 1937, jolloin vanha hytti purettiin ja arkkitehti Toivo Paatela suunnitteli tehtaan uudisrakennuksen. Tehtaan omistajat vaihtuivat usein, mutta tehdas oli toiminnassa muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vuoteen 1960 asti. Tehtaan viimeiset osat purettiin 1980-luvun alussa.
kunta: k734
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Säteilyturvakeskus
type: Rakennus
alternative: Laippatie 4
is part of: Roihupelto
lisätietoja: http://www.stuk.fi/
lat: 60.2093619957937
long: 25.0530877455621

metadescription 7976
modified: 2010-02-04T16:48:45+0300

bibliographic citation: "On hiljaista. Se ei tarkoita, Katariina miettii, ettei kuuluisi yhtään mitään. Hiljaisuus on kuin valkea väri, siinä on loputtomasti vivahteita. Tyypillinen hiljaisuus Suomenlinnassa on tällaista. --- Helsinkikin on ääni, kaukainen jyly." (S. 10.)
description: Katariina asuu perheineen Suomenlinnassa.
references: i1621
spatial: Suomenlinna

metadescription 6138
modified: 2010-09-17T11:16:21+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 8093
modified: 2010-09-17T11:26:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1035438~S9*fin

description: Kärppä etsiskelee kadonnutta Sirje Larssonia Pakilasta, välillä Dollari-Pakilasta, välillä Rupla-Pakilasta
references: i2325
spatial: Pakila

Nikolan umpipiha
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nikolan talossa on Pohjois-Pohjanmaan jokilaaksojen suurille talonpoikaistaloille tyypillinen, hyvin säilynyt umpipiha. Nikolan talo kuuluu Ylipään kylään. Siikajoen länsitörmällä sijaitsevan talouskeskuksen ympärillä on laajat peltoaukeat. Nikolan umpipihan muodostavat joen suuntainen pitkä päärakennus, kaksikerroksinen talli, L-kirjaimen muotoinen tiilinavetta, meijeri, maitohuone, pikkupuoji sekä päärakennuksen linjaan lisätyt sauna ja kaksi aittaa. Pihapiirin ulkopuolella on vanhoja aittoja ja vajoja. Päärakennus on vuorattu 1800-luvun lopun tapaan, muut rakennukset ovat hirsipintaisia.
alue: 64.797965890,24.821069677 64.793163295,24.819293952 64.793142665,24.815894650 64.800311860,24.813145297 64.801544641,24.816076113 64.797965890,24.821069677
historia: Siikajoen Nikolan tila on ollut samalla suvulla 1730-luvulta lähtien. Nikolan päärakennus valmistui 1873. Päärakennuksen pohjoispuolella olevalla pikkupuolella toimi kansakoulu 1920-luvulla. Navetta valmistui 1911.
kunta: k748
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Suden vuosi
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Akateeminen Kirjakauppa
spatial: i8187
temporal: i116
lisatietoa: Perustuu Virpi Hämeen-Anttilan romaaniin.
näyttelijä: i8186
näyttelijä: i8185
ohjaaja: i8176

metadescription 8427
modified: 2010-01-13T12:21:25+0300

metadescription 6398
modified: 2010-02-02T16:44:53+0300

Muuntamo D25
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T08:06:36.382+00:00
modified: 2012-12-13T09:33:08.244+00:00
subject: p14904
kuvailu: Pieni rapattu tiilirakennus Länsi Mustasaaren sillan pielessä rakennettiin rakennusrekisterin mukaan vuonna 1929. Nykyään käyttämättömänä seisovaa taloa on käytetty mm. rappaus- ja maalauskokeiluihin. Seija Linnanmäki 1994
historia: Pieni rapattu tiilirakennus Länsi Mustasaaren sillan pielessä rakennettiin rakennusrekisterin mukaan vuonna 1929. Nykyään käyttämättömänä seisovaa taloa on käytetty mm. rappaus- ja maalauskokeiluihin. Seija Linnanmäki 1994
paikan tyyppi: muuntamo
lat: 60.14820919846281
long: 24.97982687950139

Luhangan vanha kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Luhangan vanha kirkko on edustavimpia esimerkkejä kirkkoarkkitehtina poikkeuksellisen tuotteliaan arkkitehti Josef Stenbäckin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa piirtämistä puukirkoista. Kangastenmäellä sijaitseva puukirkko, jota on paikallisesti kutsuttu Luhangan lumilinnaksi, toimii kesäkirkkona. 1500 hengelle rakennetussa hirsikatedraalissa on kuorin puoleisessa päässä runkohuoneen korkuinen poikkilaiva ja länsipäässä torni. Korkeaa kirkkosalia reunustavat lehterit. Alkuperäisessä asussaan säilyneessä kirkossa ei ole tehty mitään oleellisia muutoksia. Urkurakentaja Albanus Jurvan 1897 tekemät urut ovat hyvin säilyneet, joskaan eivät täysin alkuperäisessä muodossaan.
alue: 61.800055553,25.702787830 61.799878636,25.704062575 61.800067387,25.706401787 61.799170146,25.706674332 61.799071143,25.705598814 61.798199734,25.705697591 61.798186778,25.702641398 61.799485190,25.702389363 61.800055553,25.702787830
historia: Sysmän kappeliksi 1766 erotetun Luhangan edellinen kirkko ja siihen kuulunut erillinen tapuli purettiin uuden kirkon valmistuttua. Seurakunta itsenäistyi 1864. Arkkitehti Josef Stenbäckin 1880-luvun lopulla tekemien piirustusten mukaan rakennettu kirkko valmistui 1893. Rakennusmestarina toimi Jakob Östman. Kirkko jäi pois ympärisvuotisesta käytöstä sen läheisyyteen 1958 valmistuneen arkkitehti Einari Teräsvirran suunnitteleman yhdistetyn kirkon ja siunauskappelin rakentamisen jälkeen. Kirkossa tehtiin 1986-1987 sisä- ja ulkomaalaus tamperelaisten arkkitehtien Maarit ja Aarni Holttinen suunnittelemana.
kunta: k435
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Palo, Tauno
type: Nayttelija
alternative: Brännäs, Tauno
spatial: i7659
spatial: i7814
spatial: i89
spatial: i6968
spatial: i7222
spatial: Porvoonkatu 15
spatial: i6486
spatial: Sörnäisten Työväen Näyttämö
spatial: i7367

Seinäjokivarren kyläasutus (Viitala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Viitalan ja Kihniän kylät Seinäjoen yläjuoksulla edustavat Pohjanmaalle tyypillistä ja hyvin säilynyttä jokilaakson kyläasutusta, jossa eri-ikäinen rakennuskanta on ryhmittynyt nauhamaisesti peltomaiseman keskellä virtaavan jokiuoman ja raitin varrelle. Viitalan rivikylän alkaa Peräseinäjoen kirkonkylän pohjoispuolelta. Kylän halki kulkee Seinäjoen jokiuomaa noudatteleva maantie, jonka molemmilla puolin talot ovat tiuhana nauhana. Viitalan kylän osa-alueita ovat vanhojen kantatilojen mukaan Pappilanmäki, Flinkkilänmäki, Kanto, Annala ja Koivistonmäki. Tiivein ja yhtenäisin raittinäkymä on kylän etelälaidalla Pappilanmäen ja Koivistonmäen alueilla, missä päärakennukset ovat pitkä julkisivu tien suuntaisesti. Raitin varressa ovat Pappilan päärakennus, rippikoulutupa, Peräseinäjoen ensimmäinen kansakoulu, Flinkkilän ja Keski-Flinkkilän päärakennukset, jotka on rakennettu 1800-luvun loppupuolella. Kihniän kylä on sijoittunut kapealle peltonauhalle Kihniänjoen ja jokea seuraavan maantien varrelle sekä metsänrajaan. Avoimen maaston ansiosta kaikki tilakeskukset ovat näköyhteydessä toisiinsa. Komeita esimerkkejä pohjalaisesta rakennuskulttuurista on Yli-Kihniän, Rinta-Kihniän, Viitasaaren, Tuovilan, Kallio-Kujalan tiloilla sekä seurojentalon ympärillä Niemenmäessä. Seurantalo Sampola on edustava jugendrakennus joenmutkan puistomaisessa ympäristössä. Kylän etelälaidalla on koulu, jonka pihapiirissä on kaksi koulurakennusta.
alue: 62.571480380,23.024981198 62.572549947,23.025068260 62.572933455,23.023592205 62.573952280,23.022143244 62.576394929,23.019819277 62.577804884,23.020321662 62.580135160,23.016635374 62.580982032,23.016804091 62.583227673,23.014044368 62.585342551,23.014170856 62.586132447,23.012543813 62.585914965,23.009697753 62.586327950,23.008308479 62.587649683,23.007580094 62.588215442,23.007191205 62.591954555,23.024521878 62.593283381,23.030679713 62.593374661,23.038664354 62.591536060,23.045374751 62.586198754,23.050548513 62.577598652,23.056139725 62.574437896,23.041837510 62.571480380,23.024981198
historia: Ilmajoen pitäjän takamaihin kuuluneen Seinäjoen yläjuoksun rannat saivat pysyvän asutuksen vasta uuden ajan alkupuolella. Peräseinäjokena tunnettu alue muodosti oman asutussaarekkeen, jonka erotti Kyrönjokilaakson vanhasta asutuksesta laaja, asumaton suoalue. Kyläasutus Seinäjoen ja sen sivuhaaran, Kihniänjoen varrelle muodostui vasta 1600-luvun alkupuolella. Vanhempien asutusseutujen väliin jäävän Peräseinäjoen liikenneyhteydet paranivat 1800-luvulla, jolloin raivattiin maantiet Alavuden, Seinäjoen ja Jalasjärven suuntiin. Tätä ennen kylän suuntainen Seinäjoki oli tärkeä liikenneväylä Ilmajoen suuntaan. Kihniän kylän tunnettu historia alkaa 1600-luvun puolivälissä. Kihniän kantatalo sijaitsi joen länsipuolella mutkapaikassa Rinta-Kihniän kohdalla. Kantatalo jaettiin 1700-luvun lopulla Ala- ja Ylä-Kihniäksi. 1800-luvulla tiloista erotettiin Mäki- ja Rinta-Kihniä.
kunta: k743
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Asunnottomat
type: Fakta
content: Missä Helsingin alueen asunnottomat ovat? Helsingin asunnottomat ovat hajautuneet ympäri Helsinkiä. Tämä selviää Hannu ja Juha Suvannon mielenkiintoisesta sosiaalialan koulutusohjelman opinnäytetyöstä "Maastossa asuvat - Etnografinen tutkimus vuosina 2002-2004 Helsingin alueella maastossa asuneista henkilöistä". Ympäri Helsinkiä on asunnottomien tukipisteitä ja kohtaamispaikkoja.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
lisätietoja: http://www.vvary.fi/
lisätietoja: http://www.socca.fi/asunnottomuus/liitteet/maastossa.pdf

Laihanen, Veikko
type: Ohjaaja

Centre Culturel France
type: Rakennus
alternative: Tallberginkatu 1 C 135
is part of: i26
lat: 60.1618779232554
long: 24.9041853489272

metadescription 9138
modified: 2010-06-01T11:53:08+0300

Kivikon kukkula
type: MuuPaikka
is part of: i71
lat: 60.2510096746076
long: 25.0739498018316

metadescription 6634
modified: 2010-01-19T15:01:39+0300

Vilppulan ja Kolhon rautatieasemat (Kolhon rautatieasema)
type: AreaOfInterest
alue: 62.129782195,24.507114141 62.126593916,24.507553896 62.126591408,24.506702312 62.127678002,24.505928652 62.128885460,24.505877102 62.129595611,24.506163384 62.129782195,24.507114141
kunta: k508
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Myöhemmin syksyllä me saatiin ruveta käymään sunnuntaina iltapäivällä Apollon leffassa meidän lähellä. Siellä kävi melkein kaikki sen kulman lapset ja nyt mekin päästiin sinne mukaan." (s. 50)
references: i1373
spatial: i6537

metadescription 9398
modified: 2010-09-03T11:09:05+0300

metadescription 6894
modified: 2009-09-03T17:54:58+0300

Helsinki
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i333
saveltaja: i8784
saveltaja: i8785
saveltaja: Rinne, Tapani

bibliographic citation: "Tulin Uudenmaankadulle ja näin Otavan jugendtalon, sen karkean graniittijulkisivun, seinästä esiin pyörähtävän kellon. Muistin, kuinka olin sopinut ensimmäisen tapaamiseni kustannustoimittajan kanssa, pelästynyt kadulla talon mahtavaa seinää, melkein paennut paikalta. Näin jälkeenpäin ajatellen tuo kauhu tuskin liittyi pelkästään talon jyhkeään olemukseen; ehkä minulla jo silloin oli aavistus siitä mitä taloon astuminen voisi tarkoittaa, siitä mikä voisi viedä ihmisen mukanaan, harhauttaa elämän perinpohjaisesti, avata maailman, josta ei voinut palata. Tuota kummallista kauhua lisäsi talon vahtimestari, joka istui moitteettomassa pikkutakissaan lasin takana, pienessä kopissa heti sisäänkäynnin jälkeen, ja vaati kaikkia tulijoita kirjaamaan paperille nimen ja vierailun syyn."
description: Päähenkilö menee kustannusosakeyhtiö Otavaan (Uudenmaankatu 10) etsimään tietoja Raija Siekkisestä.
references: i9452
spatial: i6628

Lindstedt, Sirkka
type: Kirjailija

metadescription 5056
modified: 2010-09-17T11:26:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1407413~S9*fin

metadescription 9040
modified: 2010-04-16T10:10:45+0300

Osoite
type: luokka
subclass of: Rakennus

Enontekiön jälleenrakennuskauden julkinen rakentaminen (Hetan koulu)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Veikko Larkaksen Enontekiöön toisen maailmansodan jälkeen suunnittelema Hetan kirkko, muu julkinen rakentaminen ja asuntolakoulut edustavat jälleenrakennuskauden arkkitehtuurisuunnittelua Lapin kunnassa, jonka rakennuskannasta suurin osa tuhoutui Lapin sodassa. Hetan kirkko on saamelaisväestön tärkeimpiä kirkkoja ja asuntolakoulut tyypillisiä nimenomaan Lapissa, jossa koulupiirit olivat laajoja ja koulumatkat pitkiä. Pohjoisen ja läntisen Lapin kuntien keskustaajamia ja kirkonkyliä leimaa toisen maailmansodan jälkeinen jälleenrakentaminen usein yksittäisinä rakennuksina uudemman rakennuskannan joukossa. Enontekiön kirkko on rakennettu 1949-1952 sodassa tuhoutuneen kirkon paikalle. Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema kirkko ja sen 30 metriä korkea kellotorni ovat Hetan kirkonkylän maisemallisia maamerkkejä vesistön ja vaaranrinteen välissä. Kirkon alapuolisessa rinteessä on Larkasen suunnittelema Hetan nykyinen ala-aste, joka on ollut alkuaan asuntolakoulu. Larkaksen suunnittelemista kouluista kolme oli asuntolakouluja - Hetan lisäksi Karesuvannon ja Palojoensuun koulut. Vastaava esimerkki jälleenrakennuskauden julkisesta arkkitehtisuunnittelusta ovat Antero Pernajan suunnitelmin toteutettu Pellon kirkko ja L.E. Hansténin suunnittelema, 1952 valmistunut Pellon ala-aste.
alue: 68.384705248,23.639103532 68.385507495,23.643728222 68.385145565,23.644572265 68.384726133,23.644976911 68.384180724,23.644425080 68.383614583,23.644297893 68.383624294,23.642847251 68.383187680,23.641910478 68.383135862,23.640785076 68.383520072,23.641044531 68.384705248,23.639103532
historia: Lapin sodassa Enontekiön rakennuskannasta tuhoutui noin 90 %. Myös Hetan kirkko, joka oli Enontekiön seurakunnan itsenäistymisen ajalta 1862, tuhottin Saksan armeijan vetäytessä toisen maailmansodan loppuvaiheessa Suomesta. Sodan jälkeen rakennustoiminta oli materiaali- ja tarvikepulan vuoksi säännösteltyä ja sitä johti kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusasiain osasto KYMRO, jonka alaisena Lapin rakennuspiiri toimi päällikkönään arkkitehti Ferdinand Salokangas. Enontekiön kunnalle sen ajan julkiset rakennukset suunnitteli arkkitehti Veikko Larkas. Hetan kirkko vihittiin käyttöön 1952. Kirkon rakentamiseen saatiin huomattavaa rahallista avustusta Amerikan luterilaiselta kirkolta. Urut saatiin lahjaksi Länsi-Saksalta 1958. Alttariseinä, jonka mosaiikkifiguurit kuvaavat ylösnoussutta Kristusta siunaamassa Lapin maata ja kansaa, on taiteilija Uuno Eskolan käsialaa. Saarnatuolin puuveistokset suunnitteli taiteilija Mikko Hovi ja kirkkoon hankittiin Paavo Tynellin suunnittelemat kattokruunut. Punahonkaisen kastepöydän lahjoitti Lapin rajavartioston 3. komppania. Kirkon ulkopuolen kunnostustöitä tehtiin 2005 ja sisäpuolen 2006.
kunta: k047
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Patumäki, L.
type: Muusikko

Nylands Nation
type: Rakennus
alternative: Natsa
is part of: i33
lat: 60.1656457952385
long: 24.9473540323838

metadescription 1720
modified: 2010-02-08T16:40:30+0300

metadescription 7345
modified: 2010-02-04T16:47:24+0300

metadescription 4841
modified: 2010-10-12T10:11:24+0300

Lasten ristiretki
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i8998
temporal: i115
kirjoittaja: i8919

Laitilantie, Kaarela
type: Rakennus
is part of: i9
lat: 60.2555700756411
long: 24.8756591018659

metadescription 9634
modified: 2011-05-20T14:32:32+0300

Toista linjaa
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6529
spatial: Kallio
temporal: i115
esittaja-musiikki: i219
esittaja-musiikki: i681
saveltaja: i6889
saveltaja: i6890

Helsingin Tuomiokirkko
type: Dokumentti
language: fin
relation: Engel, Carl Ludvig
spatial: Senaatintori
spatial: Tuomiokirkko
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.
lisatietoa: Helsingin tuomiokirkko on Turun tuomiokirkon ohella valtakunnan juhlavin pyhättö. Sen piti olla arkkitehti Carl Ludvig Engelin unelmien täyttymys, mutta suunnitelmia muutettiin moneen otteeseen ja itse rakennuskin valmistui vasta 12 vuotta hänen kuolemansa jälkeen.

metadescription 7939
modified: 2010-02-04T16:48:42+0300

metadescription 2789
modified: 2010-10-12T11:42:49+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1691364~S9*fin

bibliographic citation: Janne kulki Korkeavuorenkatua kaulukset pystyssä. Hän oli ohittamassa Maxillia, kun huomasi jotakin tuttua lasin läpi. Hän puuskahti huvittuneena ja meni sisään. Janne käveli baaritiskille ja yllätti Martin istumasta oluttuopin äärellä. Martti katsoi pojanpoikaansa vähän syllisenä ja yllättyneenä.
description: Kotikatulaisten kantapaikka, siellä käyvät niin Janne ja Teemu kuin isoisä Martti Mäkimaakin.
references: i2808
spatial: Ravintola Maxill

Vartioharju I
type: Kansanmusiikki
language: eng
spatial: i92
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i523
saveltaja: i523

Pala paratiisia
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Mustasaari
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i116

Nya svenska läroverket
type: Rakennus
alternative: Lärkan
is part of: Kluuvi
is part of: i7424
is part of: i7340
lat: 60.1728261146189
long: 24.9456665157129

bibliographic citation: 'Työkaveri Kari oli kertonut hänelle, että eduskunnan väestönsuojaan oli rakennettu ihan oikea kuntosali. Mutta sieltä piti kulkea verkkareissa ja kassin kanssa kuntohuoneelle edelliseen kerrokseen jos halusi myös saunaan ja uimaan.' (s. 15)
description: Karoliina on saanut vihjeen työkaveriltaan Eduskunnan kuntosalista.
references: i9799
spatial: i9805

metadescription 8056
modified: 2010-09-17T11:26:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1794331~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1006626~S9*fin

metadescription 5552
modified: 2010-09-17T11:28:50+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinolan maaseurakunnan kirkkomaisema kuvastaa kirkonkylien historian vaihetta, jolloin kirkko, pappila ja muutama kantatalo muodostivat kirkonkylän ytimen ennen maakaupan vapautumista. Heinolasta Mikkeliin johtaneen vanhan maantien varrella olevan kirkkomaiseman rakennuksia ovat Heinolan maaseurakunnan 1700-luvun puolivälissä rakennettu ristikirkko ja tapuli, Kotajärven rantaan rajautuvassa peltomaisemassa oleva pappila ja 1960-luvulta peräisin oleva, havumetsään taitavasti sovitettu seurakuntatalo. Maisemaa muovaavia tärkeitä elementtejä ovat kirkkoa ympäröivä hautausmaa, pappilan puutarha sekä Kotajärvi ympäröivine rantapeltoineen, Pikoinlampi ja siihen jyrkästi laskeutuva, havupuita kasvava harju. Suuren hautausmaan laidassa oleva kirkko on pohjamuodoltaan tasavartinen ristikirkko, jossa on itäsuomalaiseen tapaan ulospäin kapenevat ristivarret. Ristivarsien päistä aumatun kuvioidun paanukaton lappeet ovat lievästi kaartuvat. Katon keskellä on ristiin päättyvä viiritanko. Kirkkosalissa on kaarevat lautaholvit ja ristikeskuksessa välikattokupoli. Kiinteä sisustus on kokonaisuudessaan 1930-luvun korjauksen mukaisessa asussa. Hautausmaan laidassa oleva kaksikerroksinen kellotapuli on yleishahmoltaan intendentinkonttorin yksinkertaista uusklassismia ja kelloluukkujen ja ovien osalta kansanomaista 1700-luvulta periytyvää kustavilaisuutta. Pappilan pihapiiri muodostuu 1860-luvulla rakennetusta pappilasta ja pihaa alkuaan reunustaneista sivurakennuksesta ja pitkästä aitasta. Sivurakennuksen jatkeeksi on 1990-luvulla rakennettu toinen identtinen sivurakennus. Piharakennukset muodostavat selkeän rajan pihapiiriä ympäröiville teille.
alue: 61.249633947,26.066450169 61.251074371,26.065919937 61.251924022,26.065908858 61.252059080,26.067453937 61.252311257,26.068829116 61.251658725,26.069584924 61.251730176,26.070067866 61.250730822,26.072416243 61.250195459,26.073322014 61.249532866,26.072123592 61.248756238,26.072404049 61.248791348,26.069288256 61.248494991,26.068851973 61.247648792,26.064787449 61.248319555,26.063049113 61.249259688,26.063583136 61.249496145,26.065145351 61.249633947,26.066450169
historia: Hollolan emäseurakuntaan 1630 luvulla erotettu Heinolan kappeli itsenäistyi 1848. Heinolan kaupunkiseurakunta erotettiin siitä 1917. Heinolan maaseurakunnan kirkko on valmistui 1755 ja rakennettiin todennäköisesti kirkonrakentaja August Sorsan johdolla. Kirkkoa korjattiin 1933 arkkitehti Kauno S. Kallion suunnittelmin. Kellotapuli rakennettiin intendentinkonttorissa 1831 laaditun piirustuksen mukaan rakennusmestari Erik Leppäsen johdolla 1834. Seurakuntatalo valmistui 1965 arkkitehti Arno Savelan suunnittelemana.
kunta: k111
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Nyyssönen, Arto
type: Kuvittaja

metadescription 7841
modified: 2010-02-02T15:42:42+0300

Bastioni Polhem
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T09:30:55.689+00:00
modified: 2012-11-29T09:13:34.403+00:00
subject: tykkiaukot
subject: p37559
subject: p39645
kuvailu: Bastioni Polhemin rakennustyöt käynnistyivät vuonna 1752. Ensimmäisen vuoden työ käsitti pääasiassa louhintaa, mutta jo seuraavan vuoden aikana saatiin bastionin harmaakiviosa lähes valmiiksi. Kasemattien ja muurinharjojen vesieristystyöt jatkuivat kuitenkin vielä kaksi seuraavaa vuotta, aina vuoteen 1755. Bastionin oikea kylki muodostui yksinkertaisesta puolustusmuurista, jossa oli kolme tykkiaukkoa, ja se jatkui kohti olkakulmaa korkeampana bonettina. Tämän takana, osittain olkakulmassa, oli holvattu kasematti, jossa oli kaksi tykkiaukkoa. Oikeassa siivessä oli neljä huonetta ja kaksi eteistä olkakulman kasematin lisäksi. Nämä jäivät vuonna 1755 päättyneen rakennusjakson jälkeen holvaamattomiksi ja katettiin tiilellä vahvistetulla palkkirakenteella ja lautakatolla. Tilat oli ilmeisesti alun alkaenkin tarkoitettu hyötykäyttöön enemmän kuin puolustuskasemateiksi, mistä syystä niiden merenpuoleiset ampuma-aukot olivat suorakaiteen muotoisia ja saatettiin näin helposti varustaa ikkunoin tai luukuin. Oikean siiven rintavarustuksessa ei ollut tykkiaukkoja ja ampumatasanteen korvasi edellä mainittu katto. Vasemman siiven kallioseinämän jatkeeksi rakennetussa puolustusmuurissa oli neljä tykkiaukkoa ja vasemmassa kyljessä kaksi kasemattia, jotka jäivät ensimmäisen rakennusvaiheen päättyessä holvaamattomiksi. (Vasemman kyljen historia on käsitelty erikseen kohdassa Polhemin kasematit /paja 51 a). Bastioni Polhemin rakennustyöt pysähtyivät useaksi vuodeksi vuoden 1755 jälkeen. Tähän oli osittain syynä Ruotsin liittyminen Pommerin sotaan vuosina 1757-1762, jolloin kaikki Viaporin rakennustyöt telakkaa lukuunottamatta olivat lähes täysin pysähdyksissä. Rakennustyöt saatiin uudelleen käyntiin vuonna 1763. Oikean siiven kasematit muutettiin työvankien majoitustiloiksi ja varustettiin ikkunoin ja takkauunein. Samana vuonna alettiin oikean siiven eteläisen osan päälle rakentaa kaksikerroksista tiilistä varuskuntapaviljonkia (Garnizons Pavillionen). Ratkaisu oli linnoitusteknisesti…
historia: Bastioni Polhemin rakennustyöt käynnistyivät vuonna 1752. Ensimmäisen vuoden työ käsitti pääasiassa louhintaa, mutta jo seuraavan vuoden aikana saatiin bastionin harmaakiviosa lähes valmiiksi. Kasemattien ja muurinharjojen vesieristystyöt jatkuivat kuitenkin vielä kaksi seuraavaa vuotta, aina vuoteen 1755. Bastionin oikea kylki muodostui yksinkertaisesta puolustusmuurista, jossa oli kolme tykkiaukkoa, ja se jatkui kohti olkakulmaa korkeampana bonettina. Tämän takana, osittain olkakulmassa, oli holvattu kasematti, jossa oli kaksi tykkiaukkoa. Oikeassa siivessä oli neljä huonetta ja kaksi eteistä olkakulman kasematin lisäksi. Nämä jäivät vuonna 1755 päättyneen rakennusjakson jälkeen holvaamattomiksi ja katettiin tiilellä vahvistetulla palkkirakenteella ja lautakatolla. Tilat oli ilmeisesti alun alkaenkin tarkoitettu hyötykäyttöön enemmän kuin puolustuskasemateiksi, mistä syystä niiden merenpuoleiset ampuma-aukot olivat suorakaiteen muotoisia ja saatettiin näin helposti varustaa ikkunoin tai luukuin. Oikean siiven rintavarustuksessa ei ollut tykkiaukkoja ja ampumatasanteen korvasi edellä mainittu katto. Vasemman siiven kallioseinämän jatkeeksi rakennetussa puolustusmuurissa oli neljä tykkiaukkoa ja vasemmassa kyljessä kaksi kasemattia, jotka jäivät ensimmäisen rakennusvaiheen päättyessä holvaamattomiksi. (Vasemman kyljen historia on käsitelty erikseen kohdassa Polhemin kasematit /paja 51 a). Bastioni Polhemin rakennustyöt pysähtyivät useaksi vuodeksi vuoden 1755 jälkeen. Tähän oli osittain syynä Ruotsin liittyminen Pommerin sotaan vuosina 1757-1762, jolloin kaikki Viaporin rakennustyöt telakkaa lukuunottamatta olivat lähes täysin pysähdyksissä. Rakennustyöt saatiin uudelleen käyntiin vuonna 1763. Oikean siiven kasematit muutettiin työvankien majoitustiloiksi ja varustettiin ikkunoin ja takkauunein. Samana vuonna alettiin oikean siiven eteläisen osan päälle rakentaa kaksikerroksista tiilistä varuskuntapaviljonkia (Garnizons Pavillionen). Ratkaisu oli linnoitusteknisesti…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.143597469431526
long: 24.981216263771103

bibliographic citation: "Keihäsaidan läpi minä näin punaisen Katolisen kirkon, missä olimme kerran Hanna-tädin kanssa käyneet katsomassa jouluseimeä, ja mietin mahtaisiko Hanna-täti auttaa, jos ajattelisin häntä oikein keskittyneesti - mutta siinä samassa kirkon oven yläpuolella seisova piispa Henrik kohotti sauvansa ja osoitti sillä meitä. Ja Paavali liiteli oven vasemmalta puolelta ilman halki ja torjui pitkällä miekallaan ilvekset. Sitten oven oikealla puolella seisova Pietari tuli avaimiaan kalisutellen ja avasi pienen Kaivarin puoleisen portin, jota emme olleet koskaan aiemmin huomanneet." (s. 149-150)
references: i7759
spatial: Pyhän Henrikin katedraali

Lukander, Minna
type: Arkkitehti

Tuusulan reservikomppania
type: AreaOfInterest
alue: 60.510495387,25.090591849 60.509317217,25.092533417 60.508626663,25.090880731 60.508610779,25.090529764 60.508546331,25.089434139 60.508511050,25.088864429 60.508820524,25.088516211 60.509481399,25.088477265 60.509760028,25.088482929 60.510495387,25.090591849
kunta: k186
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Enontekiön saamelaisasutuksen talvi- ja kesäkylät (Pöyrisjärvi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Näkkälän talvikylä sekä Kalkujärven ja Pöyrisjärven kesäkylät edustavat maassamme pisimpään täyspaimentolaiseen poronhoitoon perustuneen saamelaisasutuksen vuotuismuuton elinympäristöjä Käsivarren Lapin karulla ja harvaan asutulla tunturiseudulla. Talvi- ja kesäkyläjärjestelmä perustuu paimentolaisen poronhoidon edellyttämään vuotuismuuttoon laidunkierron ja kalastusmahdollisuuksien toteuttamiseksi eri vuodenaikoina. Kesäkylät sijoittuvat ylemmäs tunturialueille. Nykyisen Enontekiön saamelaisasutus sijoittuu Tornion Lapin vanhojen siitojen eli Rounalan, Suonttavaaran ja Peltojärven lapinkylien alueelle. Näkkälän kylä sijaisee pienen Näkkäläjärven pohjoisrannalla laajojen erämaiden keskellä. Maisemiltaan vaikuttavassa ympäristössä sijaitsevan kylän rakennuskanta koostuu pienikokoisesta, vapaasti saamelaisen rakentamistradition mukaan sijoitetusta rakennuskannasta. Kylän eteläosassa Näkkäläjärven länsirannalla on Näkkälän seitakivi. Näkkälästä lähtee Pöyrisjärvelle noin 15 km mittainen polkutie. Lähellä Norjan rajaa sijaitsevan Pöyrisjärven eteläpuolella, pienen lammen rannalla on vanha saamelaisten kesäkylä, joka harmaine rakennuksineen muodostaa yhtenäisenä säilyneen kokonaisuuden. Alue on käytössä edelleen, se on Näkkälän paliskunnan Jauristunturin itäkyläläisten aluetta. Kalkujärvi on vanha Maggojen ja Näkkäläjärven sukujen kesäasuinpaikka, jossa on asuttu ja paimennettu poroja 1900-luvun alusta asti. Nykyisin se on Jauristunturin itäkyläläisten kausiasuinpaikka, jossa asutaan kevättalvella paimennusaikana. Syystalvella siellä asutaan ettoaikana eli kun kootaan poroja. Asuintupia on 9, aittoja 12. Kylän ympäristössä on paljon vanhoja kota- ja asuinsijoja sekä lypsy-ja merkitysniemiä. Ensimmäiset tuparakennukset ovat 1920-luvulta. Pöyrisjärven kylä on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 68.682908905,23.845286394 68.684491617,23.834066987 68.694061243,23.843276034 68.693793684,23.858871283 68.687324378,23.856464229 68.682908905,23.845286394
historia: Suomen läntisellä saamelaisalueella poronhoitoon perustuva saamelaisasutus keskittyi Itä-Enontekiön mäntymetsävyöhykkeelle sekä Könkämäenon - Muonionjoen varrelle. Enontekiön tunturialueiden saamelaisasutuksen muuttoasutusjärjestelmää säätelivät poronhoidon mukaiset vuotuiskiertotarpeet. Kun Suomen suuriruhtinaskunnan ja Norjan valtakunnan väliset rajat sulkeutuivat 1852, joutuivat jutaavat saamelaiset valitsemaan, minkä valtion asukkaiksi he asettuivat. Rajojen sulkeutumisen jälkeen Pöyrisjärvi toimi paimentolaissaamelaisten kesäasuinpaikkana ja talvisin siirryttiin porojen kanssa outamaille Hetan ja Näkkälän kylän lähistöille. Kalkujärven kylä vakiintui kesäpaikaksi 1900-luvun alussa. Kesäkylät olivat myös hillastuksen ja syyskalastuksen tukikohtia. Pöyrisjärven käytön huippu ajoittui 1910-1940-luvuille, jolloin alueella kävi myös suomalaisia talollisia sesonkikalastusmatkoillaan.
kunta: k047
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Laurila, Ulla-Maija
type: Kirjailija

metadescription 4308
modified: 2010-09-17T11:24:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1047470~S9*fin

Renvallinkuja
type: Katu
is part of: Laajasalo
lat: 60.1742728318992
long: 25.0456773235217

Murha Tähtitorninmäellä
type: Dekkari
language: fin
spatial: Tähtitorninvuori
temporal: i110
kirjoittaja: i1563

metadescription 6263
modified: 2010-09-17T11:17:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kampin keskus
type: Rakennus
is part of: Kamppi
lat: 60.1690585165374
long: 24.9316682496534

Pieni suuri stadi
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6558
spatial: Kallion kirkko
spatial: i71
spatial: i7161
spatial: Suomenlinna
spatial: Harjukatu
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2311

metadescription 8552
modified: 2010-02-01T13:13:13+0300

Pyhäjoen kalarannat (Kaukon kalalanssi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhäjoen Kaukon, Jokipuojin ja Parhalahden vanhat kalarannat kertovat alueen kalastusperinteestä. Pohjanmaan jokien suualueilla on tiiviisti rakennettuja venerantoja ja vaja-alueita, jotka ovat tyypillisiä nimenomaan Pohjanmaan merikalastukselle. Pyhäjoella on kolme kalasatamaa, jotka käsittävät useita kymmeniä venevajoja, verkkovajoja ja kala-aittoja. Pyhäjoen suussa on Jokipuojin kalaranta, joen pohjoisrannalla on Kaukon kalalanssi. Liminkaojan varrella Parhalahden kalarannassa on kolmisenkymmentä pientä kalavajaa ja -aittaa. Kylien jakokuntien rakentamat kalasatamat ja venerannat muodostavat pitkin jokivartta levittyviä tiiviitä rakennusryhmiä. Rakennusryhmien sisällä on pieniä aukioita ja kalastukseen liittyviä rakennelmia. Ranta on kylien yhteismaata ja rakennukset kunkin talon omia. Rakennuksia on salvottu hirrestä, osa on lautarakenteisia. Monet on katettu malkapuilla, laudalla tai oljilla.
alue: 64.474636982,24.247710320 64.474987645,24.244856308 64.476312093,24.244029699 64.477140875,24.244364025 64.476409322,24.249183276 64.474636982,24.247710320
historia: Pyhäjoen Kaukon, Jokipuojin ja Parhalahden kalarannat ovat olleet samassa käytössä ikimuistoisista ajoista. Nykyisistä kalamaloista osa rakennettiin 1900-luvun alussa.
kunta: k625
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vuorimiehenkatu 35
type: Osoite
is part of: i8487
is part of: i7872
is part of: i35
lat: 60.1594628336267
long: 24.9429373617127

Kortteleiden eläinnimet
type: Fakta
content: Mistä ovat perua kortteleiden nimet kuten gaselli ja antilooppi? Malli on Tukholmasta, nimet valittiin eläinkunnasta. Kortteleita nimettiin lyhyen aikaa ennen 1800-luvun puoliväliä. Eläinnimet taisivat loppua jo ennen Töölöä.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i105

metadescription 6857
modified: 2010-01-19T15:01:53+0300

description: Simo Salmisen esittämän kappaleen "Alle lujaa" kuvituksena Helsinkiä (mm. Hakaniemi, Esplanadi) tuulilasin takaa nähtynä.
references: i8830
spatial: Helsinki yleisesti

metadescription 4210
modified: 2010-09-17T11:24:37+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1771611~S9*fin

Vakuutusyhtiö Pohjan talo, Lasipalatsi ja Rautatalo (Vakuutusyhtiö Pohja)
type: AreaOfInterest
alue: 60.172152141,24.947441446 60.172617547,24.947409125 60.172625982,24.948272784 60.172223587,24.947809682 60.172161204,24.947655255 60.172152141,24.947441446
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Tommi Lindh: Maankäyttö ja rakennuslain soveltaminen Volvo-Auton tapauksessa - tärkeä ennakkopäätös.
references: Museoviraston rakennushistorian osaston aikakauskirja. 1.
spatial: i7113

Von Schantzin huvila
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5081
event: p5088
event: p79684
event: p5093
event: p5089
event: p74321
event: p61874
event: p5090
event: p5057
event: p5064
event: p143684
event: p5062
event: p55519
event: p77526
event: p5097
event: p5054
event: p5098
event: p90417
event: p5030
event: p90156
event: p5047
event: p5095
event: p48304
event: p5092
event: p5059
event: p5022
event: p30263
event: p5072
event: p121189
event: p5087
event: p68097
event: p5099
event: p5040
event: p117291
event: p5084
event: p5076
event: p44237
event: p91415
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: p90
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Von Schantzin huvila
lat: from POI
lon: from POI

metadescription 9003
modified: 2010-09-17T11:28:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1076256~S9*fin

bibliographic citation: "-- aina olen halunnut istua pitkän illan kanssasi kahden,/ kuten linnut lentävät,/ nojasin Kaisaniemen puiston muuriin/ ja katsoin leikkiviä lapsia. --" (s. 26)
references: i1191
spatial: i7165

Uudenmaankatu - Nylandsgatan 31
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: i7067
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i110
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i116
temporal: i107
temporal: i115
kirjoittaja: i7068

metadescription 7308
modified: 2010-02-08T15:16:38+0300

metadescription 4804
modified: 2010-09-17T11:24:14+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1342459~S9*fin

metadescription 9263
modified: 2010-06-09T17:03:11+0300

description: Elokuvan Helenan kotikartano on Herttoniemen kartano, jossa vauhdikas kaksintaistelukin on filmattu.
references: Kulkurin valssi
spatial: i6598

Pasila Buddha
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: Pasila
temporal: i116
esittaja-musiikki: i677
saveltaja: i677

Stockan kello
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6647
temporal: i116
esittaja-musiikki: i6853
saveltaja: i6852

metadescription 7568
modified: 2010-09-17T11:24:54+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1457130~S9*fin

bibliographic citation: "Ruumis löytyi Pasilan velodromin naisten pukuhuoneesta. Kuolinaikaa tarkennetaan vielä, mutta se on joka tapauksessa ilmeisesti ollut sunnuntaina kello kahdeksan ja kello kahden välillä. Vahtimestari tarkasti tilat aamulla ja löysi ruumiin omien sanojensa mukaan 14.02. Günther Baum on kuollut verenhukkaan, joka on aiheutunut oikean käden irtirepimisestä ja tästä seuranneesta valtimon ja laskimon aukeamisesta." (s. 48)
description: Saksalaisen freelance-urheilutoimittaja Günther Baumin ruumis löytyy Velodromin naisten pukuhuoneesta.
references: i8896
spatial: Velodromi

Konala
type: Kaupunginosa
lat: 60.2399127852269
long: 24.8451424767864

metadescription 106
modified: 2009-04-23T14:47:33+0300

Karjalankylä ja Karjalan kirkko (Karjalan kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karjalan kylä on keskiajalla kehittynyt Mynämäen pitäjän syrjäinen kylä, joka on ollut mylly- ja sahatoiminnan myötä maaseutupitäjän pieni kaupan ja liiketoiminnan keskus. Mynälahdelle laskevan Laajoen mutkassa sijaitsevassa Karjalankylässä on toiminut mylly, saha, meijeri ja kyläkauppa ja se kuvastaa syrjäisen maaseutukeskuksen kehittymistä maatalousvaltaisessa pitäjässä. Seudun pitkästä asutushistoriasta kertovat Laajoen varren kivikautiset asuinpaikat. Laajoen rannassa, 1600-luvulta periytyvällä kirkon paikalla, on kylän rukoushuone. Karjalan nykyinen mylly on rakennettu mahdollisesti 1920-luvulla, mutta paikalla tiedetään sijainneen myllyn jo 1700-luvulla. Mansardikattoisen, pystyllä peiterimoituksella vuoratun myllyn koneisto on säilynyt. Nykyinen mylly on ollut yhteisomistuksessa ja käytössä vielä sotien jälkeen. Myllyn vieressä on myllärin torppa. Perinteisesti avointa viljelysmaisemaa on hallinnut puurakenteisen, satulakattoisen sahan tiilipiippu. Sähkömoottorilla toiminut saha sijaitsee myllyn ja joen välillä. Vanhan kylätien varrella sijaitsevat mansardikattoinen, asuinkäyttöön muutettu meijerirakennus sekä entinen kyläkauppa. Kyläasutus on joen pohjoisrannalla. 1600-luvun kirkon paikalla seisova hirsirakenteinen rukoushuone on suorakaiteen muotoinen ja satulakattoinen. Julkisivu on koristettu listoituksilla. Kirkkotarhaa on laajennettu edellisen kirkon aikana 1833 ja kiviaitaa on uusittu 1900-luvun alkupuolella. Karjalan ja Vehmalaisten kappeliseurakuntien yhdistymisen ajalta periytyvä kirkko on rakennettu kylien puolimatkaan, seitsemisen kilometriä Karjalan kylästä etelään. Uusgoottilainen puukirkko on muodoltaan länsitornillinen pitkäkirkko. Rakennusaikansa asussa säilyneen kirkon runkohuoneeseen liittyy pitkillä sivuilla sakaristo ja eteishuone. Pohjaltaan neliömäinen torni on kaksinivelinen. Kirkkoa ympäröi vanha hautausmaa. Viereisessä hirsirakenteisessa lainamakasiinissa vuodelta 1891 toimii kotiseutumuseo.
alue: 60.784421804,22.076118653 60.784554251,22.075254030 60.784728730,22.074908995 60.785338039,22.073293919 60.785728259,22.072601104 60.786094916,22.071949984 60.786483700,22.071944453 60.786622934,22.072096161 60.787069565,22.073641065 60.786563071,22.074652388 60.786238368,22.075341645 60.785854392,22.076116634 60.785447371,22.076854480 60.784421804,22.076118653
historia: Mynämäen pitäjän vanhin asutus seurasi Mynä- ja Laajoen rantoja ja Karjalan kylän alueelle syntyi asutusta 1200-luvulla. Vuoden 1692 piispantarkastuksen mukaan kylässä oli 16 talollista. Laajoesta saatiin vesivoimaa myllyihin, ja kylässä oli 1700-luvulla isompia myllyjä neljä. Karjalan kylään rakennettiin rukoushuone 1600-luvun loppupuolella ja Karjalasta tuli Mynämäen kappeliseurakunta 1797. Vanhalle kirkon paikalle valmistui uusi puukirkko 1801, mutta se purettiin, kun Karjalaan yhdistettiin Vehmalaisten kappeliseurakunta 1860. Uusi kirkko päätettiin rakentaa Karppisten kylään Suojoelle. Kirkko valmistui 1869 Georg Th. Chiewitzin suunnitelmin. Omaksi seurakunnaksi Karjala erotettiin 1906 ja Karjalan vanhalle kirkon paikalle Karjalankylään rakennettiin rukoushuone 1911. Kunnallishallinnollisesti Karjala oli erotettuna Mynämäestä 1868-1977.
kunta: k503
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mannerheimintie 138
type: Osoite
is part of: i16
lat: 60.1938200011618
long: 24.9045298871462

metadescription 9857
modified: 2012-06-20T11:43:07+0300

metadescription 7210
modified: 2010-09-17T11:24:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1348166~S9*fin

eväät
created: 2012-05-23T11:17:25.556+00:00
modified: 2012-05-23T11:17:25.67+00:00

metadescription 2060
modified: 2010-02-08T16:40:36+0300

metadescription 366
modified: 2010-09-17T11:12:15+0300

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Kiemunkivaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 67.007652760,27.575733482 67.008186334,27.568825805 67.010981133,27.563330699 67.013738985,27.561678945 67.015281385,27.563667034 67.015610192,27.568762845 67.014425547,27.570214261 67.012222359,27.571937163 67.010430252,27.575089295 67.008462718,27.575575183 67.007652760,27.575733482
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k583
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hakulinen, Lauri
type: Akateeminen henkilö

bibliographic citation: Kontulankaaren alitse kulkevat portaat on rakennettu uusiksi. Tuossa taisi olla kampaamo silloinkin, tuossa kukkakauppa - kyltit ovat samoja. Tyhjä, ihmisetön käytävä ostarin keskellä sijaitsevaan leikkipuistikkoon, röpelöisen pylväsveistoksen luo, on leveämpi kuin muistinkaan. Käännyn puistikosta oikealle - tuossa oli ennen Elanto, jonka tässä päässä myytiin rautakauppatavaraa, lätkämailoja ja polkupyöriä. Sieltä minunkin Kohoni ja Stradani olivat peräisin. Entinen ostarinlaidan metsikkörinne on poissa, tilalla uusia rakennuksia ja metroaseman sisäänkäynti. (s. 18)
description: Kari muistelee lapsuutensa maisemia.
references: Muurahaispuu
spatial: i7785

Rossi, Vappu
type: Muusikko

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä Karl Lindahlin kanssa.
references: i7332
spatial: i6628

metadescription 8019
modified: 2009-12-22T12:27:33+0300

metadescription 5515
modified: 2010-09-17T11:07:48+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7470
modified: 2010-02-02T15:35:06+0300

metadescription 7804
modified: 2009-11-18T15:40:34+0300

Henrik
type: Tietokirja
language: fin
relation: i2606
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i110
temporal: i114
temporal: 1960-luku

Bastioni Hårleman
type: PointOfInterest
created: 2012-05-25T12:17:23.886+00:00
modified: 2012-12-27T14:23:26.182+00:00
subject: p38095
subject: p39645
subject: p37559
subject: p33088
asset ID: B31
kuvailu: Käyttöönottotyöt Vuoden 1973 Suomenlinnan käyttösuunnitelmassa esitettiin bastioni Hårlemaniin kunnostettavaksi työhuone- ja asuintiloja. Samalla ehdotettiin rekonstruoitavaksi 1880-luvulla purettu linnoitusportti. Käyttöönottotöiden suunnittelun lähtökohtana oli monumentin monimuotoisuus ja sen nykytila. Toisaalta raunioituneet portin jäänteet kaipasivat pikaisesti suojakatosta, toisaalta pommitettujen kasemattien kohdalle oli mahdollista rakentaa uudisosa. Puretun portin – joka olisi myös liian kapea nykyiselle ajoneuvoliikenteelle – uudelleenrakentamista ei pidetty nykyisten restaurointiperiaatteiden mukaisena. Rappiolla olleiden kasemattien saattaminen nykynormeja noudattavaan asuinkäyttöön olisi myös aiheuttanut niin paljon muutoksia, että asuinkäytön suunnittelusta luovuttiin jo hankkeen alkuvaiheissa. Oikeassa siivessä sijaitsevista kaksikerroksisista kasemateista näkyi hyvin, miten puolen vuosisadan kylmillään olo muuttaa rakennuksen raunioksi. Rakennuksesta puuttui kunnollinen vesikatto, sen puuosat olivat lahonneet, kaikki irtain tai helposti irrotettava oli viety ja sekä rappaukset että maalit olivat pudonneet. Koska oli välttämätöntä suojata rakennus uudella vesikatolla, ikkunoilla ja ovilla, päätettiin tilat samalla kunnostaa käyttöön. Toisaalta osa komeista kasemateista päätettiin jättää koskemattomiksi nähtävyyksiksi. Työhuoneiden vaatima kohtuullinen varustetaso soveltui hyvin vanhojen kasemattien arkkitehtuuriin. Lämmityksen, valaistuksen sekä vesi- ja viemärijohtojen vaatimat tekniset asennukset oli mahdollista sijoittaa uuteen välipohjaan, joten monumentin tilat ja rakenteet voitiin pääosin säilyttää ennallaan. Kunnostustyössä koko vasen siipi katettiin yhtenäisellä katoksella, joka suojaa uudisrakennuksen ja raunioiden lisäksi vielä hyväkuntoisia ruotsalaisaikaisia kasematteja. Puuttuvien kasemattien paikalle rakennettiin uudisrakennus, johon sijoitettiin viisi työhuonetta ja työhuoneiden yhteinen sosiaalitila sekä tekninen tila. Säilyneet kasema…
historia: Hårleman-Polhemin sarvilinna kuului Susisaaren uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Tämän sarvilinnan toinen puolibastioni nimettiin Hårlemaniksi Ruotsin rokokooajan merkittävän arkkitehdin mukaan. Bastioni rakennettiin pääosin vuosina 1750-53 ja se koostuu vasemmasta ja oikeasta siivestä sekä oikeasta kyljestä. Rakennusmateriaalina on harmaakivi, joka on verhottu sisäpuolelta tiilellä. Venäläisen kauden alussa bastioni Hårlemanin oikea siipi otettiin asuinkäyttöön, huoneet holvattiin ja holvit katettiin ampumatasolla. Krimin sodan pommitusten vaurioiden korjauksissa rintavarustusta korotettiin, kasematteja korjattiin oikeasta siivestä ja purettiin vasemmasta siivestä. Niiden tilalle rakennettiin suuri hirsirakenteinen talli, joka purettiin sata vuotta myöhemmin. Suomalaisen ajan alkaessa bastioni Hårleman oli hyvin huonokuntoinen. Käyttökelpoisilta osiltaan rakennus toimi varastoina vuoteen 1949, jolloin rakennus tyhjennettiin kokonaan. Oikean siiven raunioituneet kaksikerroksiset kasematit katettiin 1950-luvulla nurmetetulla betonilaatalla. Myös oikea kylki sai myöhemmin väliaikaisen suojakatoksen. Bastionin muurit kunnostettiin vuosina 1993-2004.
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.14279629249265
long: 24.98475677967076

metadescription 8279
modified: 2009-12-31T12:53:02+0300

metadescription 5775
modified: 2011-05-06T11:51:58+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kiteen kirkko ja pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kiteen kirkko ja pappila muodostavat pitäjän kirkollisen keskuksen mäelle muun asutuksen yläpuolelle. Korkeatorninen Kiteen kirkko on näyttävä esimerkki luonnonkiven käytöstä julkisivumateriaalina 1800-luvulla. Kiteen luonnonkivikirkon ikkuna- ja oviaukot on muurattu punatiilestä samoin kattolista ja muut koristeaiheet. Kirkonmäellä on kolme seurakunnan vanhinta hautausmaata, kansalaissodan ja viime sotien sankarihaudat muistomerkkeineen sekä Karjalan merkkimiehen, Puhoksen ja Möhkön ruukkien ja monien sahojen omistajan ja Suomen ensimmäisen höyrylaivan valmistajan Nils Ludvig Arppen hauta. Kirkon vieressä on empiretyylinen Iso Pappila eli kirkkoherranpappila hyvin säilyneine pihapiireineen. Pappilaa ympäröineistä avoimista pelloista on säilynyt peltoaukea sen ja kirkon välillä.
alue: 62.096753346,30.148732432 62.096817831,30.149533126 62.096772774,30.150473574 62.096447489,30.152255276 62.095949865,30.153664482 62.095114598,30.156362519 62.094476559,30.157404995 62.093720821,30.156034432 62.093818100,30.153469136 62.094031337,30.151516329 62.094861088,30.150671937 62.095089653,30.150460615 62.095624937,30.148489420 62.096650687,30.148053923 62.096753346,30.148732432
historia: Kiteen emäseurakunta muodostettiin Stolbovan rauhan jälkeen 1631 ja kirkonpaikaksi tuli Kiteenjärven ranta jo 1660-luvulla. Nykyinen ja järjestyksessään seurakunnan neljäs kirkko valmistui arkkitehti F. A. Sjöströmin 1878 laatimien piirustusten mukaan syksyllä 1890. Rakennustyötä hidasti ensin seurakunnan kiistely kirkon materiaalista ja sitten viimeistelyä vailla olleen kirkon palaminen. Kiteen kirkkoherranpappila siirrettiin kirkon lähelle Suorlahdesta 1730-luvulla. Vanhalle paikalle valmistui uusi päärakennus 1839. 1800-luvulla mittaan sitä laajennettiin ja pihapiiriin rakennettiin myös talousrakennuksia.
kunta: k260
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tähdenpeitto
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6950
spatial: i6351
spatial: i6472
temporal: i1105
kirjoittaja: i9853
lisatietoa: On vain terävä, kylmä nuoruus, joka on kohta ohi, jonka aikana täytyy kokea niin paljon kuin suinkin, jonka aikana täytyy juosta eikä koskaan pysähtyä. Tähdenpeitto on romaani Riinasta ja Tähdenpeitto on romaani Joonasta, se on tarkkaan sommiteltu ja hallitun runollinen kertomus kahdesta nuoresta, jotka elävät samassa kaupungissa, Helsingissä, ja kuitenkaan eivät. Tähdenpeitto on tarina astronomiasta, kahvilassa nukkumisesta, ystävyydestä, sähköstä ja yksinäisyydestä. Ja siitä, kuinka kaikki mitä on tulossa voi hetkessä muuttua konditionaaliksi. Tähdenpeitto on nuoren ihmisen kirja ja Tähdenpeitto on kirja nuorista ihmisistä, mutta nuortenkirja se ei ole. Vaikka voi sen sellaisenakin lukea. www.wsoy.fi

Asuinrakennus E4
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T09:05:36.561+00:00
modified: 2012-12-13T09:43:15.652+00:00
subject: p33985
subject: p36235
kuvailu: Rakennus kuuluu samaan huoltokeskussuunnitelmaan kuin rakennukset E 3 ja E 5. Se rakennettiin v.1759-61 upseerien asuinrakennukseksi. Valmistuessan se sulki ns. kasarmipihan lännen puolelta ja sen eteläpääty oli tarkoitus yhdistää ns. sairaalapihan rakennuskompleksiin. Rakennuksen erikoislaatuinen, epäsymmetrinen muoto johtuu näin ollen siitä, että se on keskenjääneen rakennussuunnitelman osa. Vuonna 1761 asuttavaan kuntoon valmistuneessa rakennuksessa oli kolme kerrosta ja porrashuone sekä itäisen julkisivun keskellä että pohjoispäädyn etelänpuoleisessa nurkkauksessa. Kuten kasarmipihan muissakin rakennuksissa ensimmäisen ja toisen kerroksen ikkunat olivat suorakaiteen muotoiset, yläkerroksen sen sijaan loivasti segmenttikaariset. Rakennuksen itäisen julkisivun keskiosaa korostettiin runko-osasta vain vähän ulkonevalla risaliitilla. A.E.Geten päiväämättömän suunnitelman mukaan risaliitti oli tarkoitus päättää päätykolmioon. Rakennus jäi valmistuttuaan kuitenkin viimeistelemättömäksi ja se peitettiin väliaikaisella suojakatolla. Vuonna 1776 laadittiin suunnitelma, jonka mukaan rakennukseen olisi tehty mansardikerros, mutta suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu, vaan rakennus jäi rapistumaan väliaikaisen suojakaton alla aina vuoteen 1798, jolloin se katettiin uudelleen, kuten kasarmipihan muutkin rakennukset. Korjaukseen kuului myös julkisivun rapautuneiden tiilien ja saumausten uusiminen. Mainintaa mahdollisesta rappaamisesta ei löydy. Ensimmäinen tiedossa oleva rappaussuunnitelma on laadittu venäläisten toimesta vuonna 1815. Venäläisellä kaudella rakennus oli eri joukko-osastojen sekä perheellisten että naimattomien upseerien käytössä. Rakennus vaurioitui Krimin-sodan pommituksessa kuten rakennukset E 3 ja E 5 , ja pommituksen aikaansaamat vauriot korjattiin heti sodan jälkeen. Merkittävämpiä muutostöitä ei tehty ennen vuosia 1897-98, jolloin kaikki välipohjat uusittiin ja keittiöiden katot muutettiin ratakiskoin vahvistetuiksi kappaholveiksi. Keittiöiden ja pohjak…
historia: Rakennus kuuluu samaan huoltokeskussuunnitelmaan kuin rakennukset E 3 ja E 5. Se rakennettiin v.1759-61 upseerien asuinrakennukseksi. Valmistuessan se sulki ns. kasarmipihan lännen puolelta ja sen eteläpääty oli tarkoitus yhdistää ns. sairaalapihan rakennuskompleksiin. Rakennuksen erikoislaatuinen, epäsymmetrinen muoto johtuu näin ollen siitä, että se on keskenjääneen rakennussuunnitelman osa. Vuonna 1761 asuttavaan kuntoon valmistuneessa rakennuksessa oli kolme kerrosta ja porrashuone sekä itäisen julkisivun keskellä että pohjoispäädyn etelänpuoleisessa nurkkauksessa. Kuten kasarmipihan muissakin rakennuksissa ensimmäisen ja toisen kerroksen ikkunat olivat suorakaiteen muotoiset, yläkerroksen sen sijaan loivasti segmenttikaariset. Rakennuksen itäisen julkisivun keskiosaa korostettiin runko-osasta vain vähän ulkonevalla risaliitilla. A.E.Geten päiväämättömän suunnitelman mukaan risaliitti oli tarkoitus päättää päätykolmioon. Rakennus jäi valmistuttuaan kuitenkin viimeistelemättömäksi ja se peitettiin väliaikaisella suojakatolla. Vuonna 1776 laadittiin suunnitelma, jonka mukaan rakennukseen olisi tehty mansardikerros, mutta suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu, vaan rakennus jäi rapistumaan väliaikaisen suojakaton alla aina vuoteen 1798, jolloin se katettiin uudelleen, kuten kasarmipihan muutkin rakennukset. Korjaukseen kuului myös julkisivun rapautuneiden tiilien ja saumausten uusiminen. Mainintaa mahdollisesta rappaamisesta ei löydy. Ensimmäinen tiedossa oleva rappaussuunnitelma on laadittu venäläisten toimesta vuonna 1815. Venäläisellä kaudella rakennus oli eri joukko-osastojen sekä perheellisten että naimattomien upseerien käytössä. Rakennus vaurioitui Krimin-sodan pommituksessa kuten rakennukset E 3 ja E 5 , ja pommituksen aikaansaamat vauriot korjattiin heti sodan jälkeen. Merkittävämpiä muutostöitä ei tehty ennen vuosia 1897-98, jolloin kaikki välipohjat uusittiin ja keittiöiden katot muutettiin ratakiskoin vahvistetuiksi kappaholveiksi. Keittiöiden ja pohjak…
paikan tyyppi: kasarmi
lat: 60.14726661042969
long: 24.975862574577377

metadescription 602
modified: 2010-09-17T11:13:51+0300

Uusitalo, Kaija
type: Kirjailija

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: i7244
spatial: Olofsborg

Museovirasto
type: Organization
preferred label: National Board of Antiquities @en

Kuka ampui kapteeni Ivan Belovin?
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7863
spatial: Lauttasaari
spatial: i7531
temporal: i110
kirjoittaja: Niku, Risto

metadescription 1076
modified: 2010-09-17T11:25:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1420317~S9*fin

metadescription 8181
modified: 2009-12-29T15:45:26+0300

Runeberginkatu 29
type: Osoite
is part of: i24
is part of: Runeberginkatu
is part of: Temppelikatu
is part of: i22
lat: 60.1729002395679
long: 24.9235271021175

Tola, Pamela
type: Nayttelija

metadescription 8515
modified: 2010-01-26T17:42:12+0300

Pukinmäen asema
type: Fakta
content: Koska Pukinmäen nykyinen asema on avattu/ otettu käyttöön? Pukinmäen nykyinen asema avattiin 6.1.1982 klo 12.00. Lähde: http://www.albumit.lasipalatsi.fi/search/photo.html?photo_id=28878&restype=&formtype=
language: fin
spatial: Pukinmäki
temporal: i115

metadescription 6486
modified: 2010-01-19T15:01:29+0300

Jauhovarasto
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T13:08:18.178+00:00
modified: 2012-12-03T07:13:14.366+00:00
subject: p35622
subject: p33509
subject: jauhot
kuvailu: Merivartioaseman rakennuksista vanhin osa on vuonna 1885 val­mistunut va­rastorakennus (C 26), jota alunperin käytettiin tykistön jauhovarastona.
historia: Peruskorjaus Suomenlahden merivartiosto tarvitsi tukikohdan Helsingin edustan valvontaa varten. Rakennus C 25 katsottiin tähän käyttöön sopivaksi, koska sen vieressä on hyvä satamapaikka vartioveneille ja rannasta pääsee nopeasti avomerelle. Varasto C 26 kunnostettiin merivartioaseman käyttöön. Sauna C 24 rakennettiin peruskorjauksen yhteydessä, ja sen paikalta purettiin pie­nempi raken­nus. Toteutusaika: 1978 Huoneistoala: 122m² Kerrosala: 147m² Ra­kennutta­ja­: Suo­menlinnan hoito­kunta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Os­mo Sipari Ky Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Auvo Kallio & Co LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Iikka Hu­ovinen Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Veikko Vahvaselkä Ky ­Rakennustyöt: Hel­singin läänin­vanki­lan Suomenlinnan työ­siirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 26 rakennettiin tykistön jauhovarastoksi vuonna 1885. 1900-luvulla sitä on käytetty puolustusvoimien hallinnassa mm. halkovajana. Varasto peruskorjattiin 1978 Arkkitehtitoimisto Osmo Siparin suunnitelmien mukaan Merivartioston C 25 peruskorjaushankkeen yhteydessä. (Seija Linnanmäki 1994) Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 194 Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 116 Lähteet: MV SL VIK C 1376-1379. Kuva: MV SL Valokuva neg.nrot 0278 ja 0280. MV SL VIK C 1376 vuodelta 1885.
paikan tyyppi: varastot (rakennukset)
lat: 60.1476270934633
long: 24.982852411270187

Maununneva
type: Kaupunginosa
lat: 60.2447347490124
long: 24.9023582833867

metadescription 8775
modified: 2010-09-17T11:28:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1901744~S9*fin

description: Luku 18: Suomen vihatuin talo. Stora Enson pääkonttori, Helsinki.
references: Sisäänkäyntejä
spatial: i6896

Eiran kaupunginosa, Huvilakadun korttelit ja Mikael Agricolan kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Eiran asemakaava ilmentää hyvin 1900-luvun alun sitteläisiä kaupunkisuunnitteluihanteita, kuten Vallilan ja Etu-Töölön kaupunginosienkin asemakaavat. Eira on yhtenäinen pääosin vuosien 1910-14 välillä rakennettu kaupunginosa, johon liittyvät kiinteästi myös Huvilakadun jugend-korttelit sekä arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema Mikael Agricolan kirkko. Eiran asemakaava heijastaa 1900-luvun alun uutta huvilakaupunginosa-ajattelua eurooppalaisessa kaupunkirakennustaiteessa. Vapaamuotoisessa asemakaavassa on pyritty irtautumaan säännöllisestä ruutukaavasta, suorista kaduista ja suorakulmaisista aukioista. Kaavan keskeisen rungon muodostaa maaston korkeimmalla kohdalla soikiomainen, istutettu Engelin aukio, sen ympärillä eri tasoilla kaartuvat katulinjat sekä rantaan johtava puistokatu. Eiran pienkerrostalojen esikuvat ovat jugend-kauden arkkitehtuurissa, jonka muuttuminen monumentaaliseksi on havaittavissa kaupunginosan rakennuksissa. Eiran arkkitehtuuri on lähinnä nimekkäiden arkkitehtien ja rakennusmestareiden, kuten Harald Smedbergin, Selim A. Lindqvistin ja nuoremman polven arkkitehtien Jarl Eklundin ja Max Frelanderin suunnittelemaa. Sekä Eiran puisto että Engelin aukio ovat 1910-luvun merkittäviä kaupunkipuistoja, jotka on suunnitellut Svante Olsson. Eiran kaupunginosaan rajoittuvat itäpuolella Huvilakadun neljä korttelia, jotka ovat sovellus toisesta ajalle ominaisesta asemakaavaideasta, suurkorttelipihasta. Kadut ovat suoria ja katutila suljettu. Korttelit on rakennettu väljien pihojen, jalankulku- ja huoltokujien ympärille. Rakennuskanta muodostuu pääasiassa kolmikerroksisista, 1900-luvun alussa rakennetuista jugend-tyylisistä asuinrakennuksista, joiden tornit ja ikkunaerkkerit elävöittävät katukuvaa. Huvilakadun varrella on useiden merkittävien arkkitehtien, kuten Lars Sonckin, arkkitehtitoimisto Gesellius-Lindgren-Saarisen ja Onni Tarjanteen suunnittelemia rakennuksia, mutta myös monia rakennusmestareiden piirtämiä taloja. Kansallisromanttisen Eiran sairaala…
alue: 60.155141510,24.942562262 60.154891810,24.940300079 60.155039164,24.938267713 60.155450385,24.936509423 60.156052100,24.935168707 60.156966783,24.934249017 60.157173525,24.935539957 60.157834542,24.935180780 60.158000950,24.936361807 60.158896604,24.939023423 60.159930287,24.941878807 60.159226259,24.942036973 60.158259000,24.940940625 60.158097211,24.940983290 60.158033584,24.941113282 60.158193604,24.944598928 60.155557700,24.945908581 60.155141510,24.942562262
historia: Arkkitehti Lars Sonck ehdotti jo 1898, että teollisuudelle varattu alue kaavoitettaisiin huvilakaupunginosaksi. Aloite ei toteutunut, mutta 1905 Lars Sonck, Bertel Jung ja Armas Lindgren ehdottivat, että perustettava yhtiö rakentaisi alueelle huvilakaupunginosan, jolle Sonck oli jo laatinut kaavaluonnoksen. Kaupunki laati alueelle lopullisen asemakaavan 1908. Suurin osa Eiran huvilakaupunginosasta rakennettiin 1910-1914. Kaupunginosaan aiotuista paritaloista tuli pienkerrostaloja, koska kaavassa ei erikseen määritelty talotyyppejä tai niiden sijainteja. Eiranpuistikko, Helsingin ensimmäinen arkkitehtoniseen tyyliin suunniteltu istutus, toteutettiin 1915. Engelinaukio geometrisine muotoineen valmistui 1920-luvun alussa, sitä laajennettiin 1930-luvulla. Suunnitelmat laati kaupunginpuutarhuri Svante Olsson ja suunnitelmiin vaikutti myös häntä avustanut poikansa Paul Olsson. Huvilakadun alue oli vielä 1800-luvun lopulla täysin rakentamaton. Alue kaavoitettiin lopullisesti 1906 ja rakennettiin vuoteen 1910 mennessä. Ainoastaan Huvilakatu 9-11 purettiin 1961 ja tilalle rakennettiin ajanmukainen kerrostalo. Eiran lääkäreiden yksityissairaalan piirustukset valmistuivat 1904 ja sairaalaa laajennettiin niinikään Sonckin suunnitelmin 1910. Vaimonsa mukaan nimetyn Villa Johannan yksityiskohtiin asti ulottuneet suunnitelmat teetti liikemies Uno Staudinger arkkitehti Selim A. Lindqvistillä 1905. Päätös Mikael Agricolan kirkon rakentamisesta Tehtaanpuistoon Albertinkadun alkupään kohdalle tehtiin 1928. Ensimmäinen arkkitehtikilpailu pidettiin 1930. Sijoituksesta ja arkkitehtuurista virinnyt keskustelu johti kuitenkin seuraavana vuonna uuteen kilpailuun, jonka voitti arkkitehti Lars Sonckin laatima ehdotus. Tällöin kirkon rakennuspaikka myös siirtyi kaupunkikuvallisista syistä lännemmäksi. Kirkko ja siihen 1933 aloitetun rakennustyön jo alettua lisätty Kankurinkadun suuntainen seurakuntatalo voimistelusaleineen valmistui 1935. Kirkon yksityiskohtaisesta suunnittelusta vastasi arkki…
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: sairaala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kainuun puromyllyt (Niskankoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kainuun pitkille vesistöreiteille, purojen varsille aikanaan rakennetuista sadoista vesimyllyistä on säilynyt kunnostettuina eri-ikäisiä ja -tyyppisiä myllyjä harvaan asutun metsäseudun omavaraistalouden kaudelta. Pienet vesimyllyt sijaitsevat usein muusta asutuksesta syrjässä hyvillä koskipaikoilla, jotka ovat saattaneet olla käytössä vuosisatoja. Myllyt ovat vaatimattomia hirsirakennuksia. Kokonaisuuteen kuuluu myllyuoma tai vesiränni sekä patolaite. Sisätiloissa on jauhatuslaitteiden lisäksi yleensä vain istuinpenkki. Yleisin vesimyllytyyppi Kainuussa on ollut hierin- eli härkinmylly, jossa myllyn sisälle on sijoitettu alavedellä pyörivä ratas. Seuraavaksi yleisin on ollut ratasmylly, joiden lisäksi löytyy myös muutama ostokoneistolla varustettu turbiinimylly. Härkinmyllyt ovat jääneet vähitellen käytöstä turbiinimyllyjen yleistyessä. Hyrynsalmella Komulankönkään hierinmylly Komulan kylässä on 1600-luvulta periytyvällä myllynpaikalla. Nykyinen myllyrakennus on rakennettu noin 1900. Mylly on ollut Kainuun myllyistä kookkaimpia ja tehokkaimpia ja ollut käytössä 1980-luvun alkupuolelle. Myllypato on rännin päässä. Korkialehdon ratasmyllyn on Rinnelehdon talo rakentanut Letuskylän Mättäikönpuron varteen on 1940. Vuoteen 1952 käytössä olleessa myllyssä on ulkopuolinen ylävesiratas, vesijohtoränni, patolaite ja alkuperäiset myllynkivet. Komulanköngäs ja Korkialehto ovat Kainuun edustavimpia puromyllykokonaisuuksia Ristijärven Karppalan ohella. Kuhmon Lammasperän Levävaaran mylly on vajaan kilometrin päässä sijaitsevan samannimisen talon oma hyvin pieni mylly, joka on valmistunut 1940-luvulla ja ollut käytössä 1960-luvulle. Vieksin kylän Kuusamonkosken 1930-luvun alussa rakennettu ratasmylly on ollut käytössä vuoteen 1946 saakka. Myllyn ohjauslaitteet sekä rännit ovat säilyneet kyläläisten kunnostamana. Niskankosken ratasmylly Saunajärven kylässä on rakennettu 1947 ja aktiivikäytössä se on ollut vielä 1952. Joesta kivivallilla erotettu myllyuoma päättyy patoon. Vuonteen…
alue: 63.933194845,29.969831347 63.933478693,29.971075411 63.932823753,29.972009592 63.932549632,29.970720781 63.933194845,29.969831347
historia: Kainuuseen syntyi kotitarvemyllyjä asutuksen ja viljelyalan laajenemisen myötä. Niitä rakennettiin suuri määrä etenkin myllyveron lakkauttamisen (1885) jälkeen. Myllyjä laskettiin olevan 1800-luvun lopulla peräti 1210. Vesimyllyjä myöhemmin kotitarvemyllyinä yleistyivät ensin höyry-, sittemmin sähkö- tai traktorimyllyt. Kainuun myllyperinteen selvittämiseksi inventoitiin 1980-luvun alussa kaikkiaan 75 kotitarvemyllyä. Museoviraston käynnistämään korjausprojektiin niistä valittiin kolmetoista myllyä Hyrynsalmen, Kajaanin (Vuolijoen), Kuhmon, Puolangan, Ristijärven, Sotkamon, Suomussalmen ja Paltamon alueella. Myllyrakennukset, niiden laitteistot, vesirännit ja patolaitteet kunnostettiin 1989-1990. Osa Kainuussa säilyneistä myllyistä on nykyisin kotiseutuyhdistysten ja erilaisten seurojen ylläpitämiä.
kunta: k290
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Elementtihelvetin häpykarvahippaa
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Itäkeskus
temporal: i116
esittaja-musiikki: i119

description: Tero Tuomela haastattelee kirjailija Laura Halosta Kynsilaukassa. Paikalle ilmestyy myös kolmas romaanin keskeisistä henkilöistä.
references: Kuolema käy jatkoilla
spatial: i9497

Lönnrotinkatu, Andreankatu vai mikä?
type: Fakta
content: Eräässä Teknillisen Korkeakoulun Ylioppilaskunnan kutsussa vuonna 1923 on TKY:n osoitteeksi mainittu Rue du St. Andre 29. Kyseessä on varmaan joku teekkarien väännös oikeasta osoitteesta. Ilmeisesti sillä tarkoitettiin nykyistä Vanhaa Polia Lönnrotinkatu 29:ssä. Onko Lönnrotinkadulla ollut 1920-luvulla jokin toinen nimi, josta tuo St. Andre on mukailtu? Lönnrotinkatu oli vuodesta 1820 lähtien nimeltään St. André Gatan kreikkalaiskatolisen pyhimyksen ja venäläisen ritarikunnan mukaan. Nimeksi vahvistettiin vuonna 1838 Andrae Gatan, jonka suomalaisessa vastineena oli 1866 Antreankatu ja 1880-luvulla Andreankatu. Nimi on ollut kartassa 1890 myös muodossa Andreegatan. Nimiasut Antreankatu - Andraegatan vahvistettiinn virallisesti vuonna 1909. Suomalaiseksi nimeksi oli tuolloin ehdolla Antinkatu ja tätä käytettiinkin epävirallisesti aina vuoteen 1928, jolloin uudeksi nimeksi tuli Lönnrotinkatu - Lönnrotsgatan Elias Lönnrotin mukaan. Lähde: Helsingin kadunnimet (Helsingin kaupunki, 2. korj. p. 1992)
language: fin
spatial: i7327
temporal: i105
temporal: i106
temporal: i108
temporal: i116
temporal: i107

description: Seppo Hiltusen antikvariaatti 1973-1976
references: i3099
spatial: i6454

description: Kuvanveistäjä Kain Tapper
references: i7369
spatial: i7367

Kukkakauppa Sininen Tulppaani
type: MuuPaikka
alternative: Sininen Tulppaani
is part of: Uudenmaankatu
is part of: Kamppi
lat: 60.1644354605626
long: 24.9398790821637

metadescription 9226
modified: 2010-06-07T16:39:04+0300

Vihtilä
type: Rakennus
alternative: Asunto-osakeyhtiö Vihtilä
is part of: i8007
is part of: i34
is part of: Kanniston leipomo
is part of: i8464
lat: 60.1592304078001
long: 24.9364547834011

metadescription 6722
modified: 2009-08-05T17:36:24+0300

metadescription 1572
modified: 2010-11-20T14:44:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1319846~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319847~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1811518~S9*fin

metadescription 7197
modified: 2010-02-02T15:24:55+0300

metadescription 4693
modified: 2010-09-17T11:23:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1021134~S9*fin

Littoisten verkatehdas ja Kotimäen asuinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Littoisten verkatehdas on yksi Suomen vanhimmista ja historiallisesti merkittävimmistä tekstiilitehtaista. Alue on harkitun rakennustoiminnan tuloksena syntynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinen teollisuusyhdyskunta, jonka suunnittelijoina on ollut maamme nimekkäimpiä arkkitehtejä. Se on ominaispiirteensä hyvin säilyttänyt esimerkki suljetusta yhdyskunnasta, joka tarjosi jäsenilleen kaikki palvelut ja toimintamahdollisuudet, joista myöhemmin yhteiskunta tuli vastaamaan. Kotimäki työväen asuinalueena kuuluu 1920-luvun parhaimmistoon niin suunnittelultaan, viihtyisyydeltään kuin säilyneisyydeltään. Littoisten entisen verkatehtaan aluetta hallitsevat punatiiliset tuotantorakennukset. Näistä vanhin on 1820-luvulta pääosan ollessa 1800-luvun loppupuolelta ja 1920-luvulta. Alueella on myös 1850-luvulla rakennettu, arkkitehti G. Th. Chiewitzin suunnittelema kahdeksankulmainen konttori- ja asuinrakennus. Verkatehtaan vanhat tilat on pääosin muutettu asuinkäyttöön. Tuotantorakennuksiin liittyy laaja 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa rakennettu työväen asuntoalue, jolla sijaitsee myös tehdasyhteisön kirkkona oleva entinen kirjasto- ja lukusalirakennus, kerhotilana toimiva entinen työväen yhteiskeittiö ja asuinkäyttöön kunnostettu tehtaankoulu. Tehtaanjohtajan asuintalo ns. Schnittin linna sijaitsee mäellä tehtaan eteläpuolella. Asuinrakennuksen piirustukset ovat hampurilaisen arkkitehtitoimisto J. Schwartzin käsialaa. Niemessä tehdasalueen luoteispuolella on tehtaan teknillisen johtajan asuintalo. 1920-luvulla rakennettu Kotimäki-niminen yhtenäinen ja tiivis, puistomainen työväen asuinalue muodostuu arkkitehti Bertel Jungin laatimien tyyppipiirustusten mukaan rakennetuista satulakattoisista ja lautavuoratuista omakotitaloista.
alue: 60.448058705,22.402867608 60.448357506,22.404278169 60.448675951,22.405947939 60.448676191,22.407306506 60.448845294,22.409525116 60.448831447,22.410301714 60.448625809,22.410479105 60.446764438,22.410555785 60.446188688,22.407111821 60.446132740,22.405736322 60.446247266,22.404165860 60.446107139,22.402307058 60.448058705,22.402867608
historia: Littoisten verkatehtaan vanhin teollisuusrakennus rakennettiin 1824 Littoistenjärven rantaan. Kolmikerroksisessa rakennuksessa oli sekä asuinhuoneita että työsaleja. Rakennusta muutettiin 1850-luvulla arkkitehti G. Th. Chiewitzin laatimien piirustusten mukaan. Tehdaskorttelin luoteisosan tuotantosiivet valmistuivat 1923 arkkitehti Valter Jungin suunnittelemana. Arkkitehti Bertel Jung laati 1920-luvulla tehdasalueen vieressä sijaitsevan Kotimäen työväenasuinalueen vapaamuotoisen kaavan ja tyyppitalosuunnitelmat. Tehtaan toiminta Littoisissa loppui 1968 ja tehtaan tiloja on otettu asuin- ja liikekäyttöön vuodesta 1995 lähtien.
kunta: k202
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hall, Marja-Terttu
type: Kirjailija

Hurriganes
type: Muusikko

bibliographic citation: "Vanhan eessä patsastelee kamalasti väkee, Pepsodentti-Pentti siinä Rulla-Ullan näkee."
references: i866
spatial: i6589

metadescription 9486
modified: 2010-12-03T16:25:28+0300

metadescription 6982
modified: 2010-01-19T15:03:26+0300

bibliographic citation: "Ooppera sen sijaan on pieni ja ahdas. Kultausta ja koukeroa koko rahan edestä. Vanha venäläinen varuskuntateatteri, kertoo Tina, rakennettu tsaarin upseerien iloksi kylmään ja sivistymättömään kaupunkiin. Akustiikka paikassa on kuin huopatossussa, istuimet lasten mittojen mukaan rakennetut." (s. 239)
description: Francesco ja Tina käyvät oopperassa.
references: i9081
spatial: i6626

bibliographic citation: "Yhtään säettä en ole saanut aikaan,/ mutta en soimaa itseäni siitä: eilinen kului/ erään kuvanveistäjän seurassa/ Fleminginkatua koluten." (s. 13) "Liha! Veri! Rakkaus! Kuolema!/ Aateluus ja aate!/ Näin suuria sanoja saattaa liikkua mielessäni,/ kun kohtaat minut ajatuksiini vaipuneena,/ vaikkapa nyt jossakin/ Fleminginkadun kuppilassa." (s. 15-16)
references: i7526
spatial: Fleminginkatu

description: "Oikeus ankarana", kertomus kutoja-Yrjöstä, joka varkauksiensa vuoksi tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin nykyisen Arabian porsliinitehtaan koillispuolella sijainneella hirsipuumäellä.
references: i4854
spatial: i7396

Östersundomin kartano, kappeli ja Björkuddenin huvila (Björkudden)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Östersundomin kartano kuuluu Suomenlahden rannikolla sijaitseviin 1600-luvulla muodostettuin kartanoihin, jonka talouskeskus koostuu monipuolisesta, ajallisesti kerroksisesta, hyvin säilyneestä rakennuskannasta. Östersundomin kartanoympäristöön kuuluvat pieni 1700-luvun kirkko ja Villa Björkudden, kirjailija Zacharias Topeliuksen vanhuudenkoti. Maisemallisesti hallitsevalla paikalla, kuusiaidan suojassa oleva, kartanon päärakennus on peräisin 1870-luvulta. Rakennuksen eklektiseen ulkoasuun on liitetty tyylimääritelmä "englantilainen". Osa kartanon talouskeskuksen monipuolisesta rakennuskannasta on peräisin 1700-luvulta ja osa 1800-luvun puolesta välistä. Harmaakivinavetan vanhimmat osat ovat 1700-luvun lopulta, tiilestä muuratut viljamakasiini, viinapolttimo ja paja 1840-luvulta. Olennaisimmilta osiltaan kartanomiljöö on esimerkki 1800-luvun jälkipuolen rakentamistavasta. Arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnittelema, suuri kalkkitiilinen tallirakennus on rakennettu 1923. Östersundomin kartanon talouskeskus ja peltoaukea ovat nykyään Porvoon moottoritien ja Vanhan Porvoontien välissä ja sen viljelymaisemaa suunnitellaan rakentamiskäyttöön. Östersundomin puinen kappelikirkko meren rannassa kartanon lounaispuolella on päädyistään viistetty pitkäkirkko, jonka runkohuoneeseen liittyy koillisessa sakaristo ja länsipäädyssä eteishuone. Kirkkosalin kattaa särmikäs puuholvaus. 1700-luvun puolivälin kirkon nykyinen ulkoasu on peräisin 1800-luvun lopusta. Kirkkoa ympäröi kiviaidan rajaama hautausmaa. Östersundomin kartanon kaakkoispuolella merenrannassa on Villa Björkudden, kirjailija, professori Zacharias Topeliuksen vanhuudenkoti. Kaksikerroksisen, hirsirakenteisen päärakennuksen lisäksi rakennuskokonaisuuteen kuuluu nk. Fågelbo (1882), renkitupa (1880), leivintupa ja jääkellari, riihi, luuva, lato ja laituri.
alue: 60.254576213,25.207433241 60.256966676,25.204902448 60.257482407,25.205243365 60.258111698,25.209138791 60.258153234,25.211246634 60.257185965,25.212407056 60.255045835,25.211152434 60.254629149,25.210384001 60.254576213,25.207433241
historia: Östersundom on ollut Sipoon vanhimpia kyliä, se mainitaan kirjallisissa lähteissä jo 1347. Itäsalmen kylä läänitettiin 1624 ratsumestari Henrik von Hofvenille ja 9 autiotilaa yhdistettiin säteriksi, joka muodosti alun Östersundomin kartanolle. 1683 reduktiossa muodostettiin Karlsvik-niminen kaksinkertainen säteriratsutila. Venäläiset joukot tuhosivat kartanon kokonaan isonvihan aikana 1713. Östersundomin eli Karlvikin kartanosta muodostui 1700- ja 1800-luvuilla yksi Sipoon huomattavimmista kartanoista. Kartanon rakennuskanta uusittiin 1780- ja 1790-luvuilla. Osa tästä rakennuskannasta, mm. harmaakivinavetta, jonka vanhin osa on vuodelta 1785, on säilynyt. 1800-luvun alkuvuosina kartanolla oli oma pelikorttitehdas muutaman vuoden ajan. Östersundomin kartano siirtyi 1870 agronomi Georg Borgströmille, joka kehitti kartanosta mallitilan. Kartanon pellot salaojitettiin jo varhain, tila oli uranuurtaja monien lajikkeiden viljelyssä ja rakennuskantaa uusittiin. Nykyinen kertaustyylinen, pystyhirsirakenteinen päärakennus valmistui 1878. Sen suunnitteli omistajan lanko arkkitehti Theodor Decker, Sipoon tiilikirkon suunnittelija. Kartanon kaakkoispuolella meren rannassa sijaitsevan Villa Björkuddenin suunnitteli arkkitehti Wilhelm Linsén 1856-¨1858 pysyväksi asunnoksi leski Antoinette Lindforsille. Professori, kirjailija Zacharias (Sakari) Topelius osti huvilan 1879 vanhuudenkodikseen. Östersundomin kappeli rakennettiin 1754 Sipoon saariston ja rannikon asukkaiden tarpeisiin. Rakennusta korjattiin 1895 ja 1961.
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tervasaari
type: MuuPaikka
alternative: Tjärholmen
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1736813064198
long: 24.968869990235

Hietalahdenranta
type: Katu
is part of: Kamppi
lat: 60.1620851138404
long: 24.9292888395136

metadescription 7433
modified: 2010-02-02T15:32:26+0300

metadescription 589
modified: 2010-09-17T11:13:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1712330~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1929548~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1633442~S9*fin

Fleminginkatu
type: Katu
lat: 60.1870035897864
long: 24.9538190925634

Runoilijan kalenteri. 1959-1960, kuultua, nähtyä, koettua
type: Kaunokirjallisuus
description: Teoksessa kuvataan Helsingin kulttuurielämää ja -vaikuttajia vuosina 1959-1960. Kulttuuriarvioihin ja pohdintoihin sekoittuu myös välähdyksiä kirjailijan perhe-elämästä Munkkivuoressa.
language: fin
spatial: Munkkivuoren ostoskeskus
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i6803
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 9722
modified: 2011-07-29T14:20:22+0300

metadescription 7693
modified: 2010-02-02T15:39:59+0300

Turunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas (Förby)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paraisten kalkkitehtaan alue Länsi-Turunmaalla sekä Kemiönsaaren Vestlaxin ja Salon Förbyn kalkkilouhokset kuvastavat alueella vuosisatoja jatkunutta kalkinlouhinnan ja -tuotannon perinnettä. Paraisten kalkki on ollut maamme tärkeimpiä sementtitehtaita ja edustaa Etelä-Suomeen keskittynyttä, tekniseltä kehitykseltään jatkuvasti muuttunutta ja mittakaavaltaan kasvanutta 1900-luvun rakennusaineteollisuutta. Paraisten teollisuusalue käsittää suuren määrän eri-ikäisiä teollisuus- ja tehdasrakennuksia sekä niiden lisäksi vanhoja asuinrakennusryhmiä, jotka koostuvat pääosin hirsisistä, 1800-luvulla rakennetuista päärakennuksista ja niiden ulkorakennuksista. Paraisten teollisuusalueeseen kuuluu useita merkittäviä avolouhoksia. Alueella on pohjoismaiden suurin, yli sata metriä syvä ja 65 hehtaaria laaja Skräbböle-Limbergin avolouhos. Avolouhoksen partaalla on useasta hirsisestä 1800-luvun työväenrakennuksesta koostuva, kalkki- ja sementtiteollisuuden toimintaa esittelevä Paraisten teollisuusmuseo sekä työväentalo. Teollisuuskokonaisuuteen sisältyy eri-ikäisten tuotantolaitosten lisäksi mm. kaksikerroksinen klassistinen hallintorakennus. Vanhimpia louhoksia on Simonbyn avolouhos, jossa kalkin louhinta on jatkunut keskiajalta saakka. Vestlaxin vanhat louhokset, joista on louhittu kalkkia 1500-luvulta lähtien niin kalkinpolttoa kuin kivenhakkuuta varten, muodostavat huomattavan nähtävyyden. Stenholmenilla on ollut avolouhoksen lisäksi suuri kalkinpolttouuni. Satamapaikkaan liittyy myös sahateollisuuden muistoja. Förbyn kalkkilouhos ja -tehdas sijaitsevat Isossaluodossa, jossa on noin 500 metriä pitkä kalkkikiviesiintymä. Förbyn louhos on perustettu 1881 ja alueella on säilynyt jyrkkäreunaisten avolouhosten lisäksi kaivostorni.
alue: 60.100403012,22.883928985 60.099105981,22.885113147 60.098430867,22.884240704 60.096946435,22.874822952 60.099120899,22.869242430 60.099716039,22.869755788 60.099969016,22.879164843 60.100403012,22.883928985
historia: Turunmaan rannikkoalueen runsaat kalkkiesiintymät mahdollistivat vuosisatojen ajan kalkinpolton talonpoikien sivuelinkeinona. Höyrykoneiden keksiminen teki elinkeinosta kannattavan. Talonpoika Otto Moberg laajensi Paraisten kalkintuotannon teolliseen mittakaavaan perustamalla 1898 Paraisten Kalkkivuori Osakeyhtiön liikekumppaniensa kanssa. Paraisille rakennettiin 1800-luvun loppupuolella useita uudentyyppisiä sylinteriuuneja, joista ensimmäisiä oli Simonbyhyn 1880-luvulla rakennettu uuni. Kalkkivuori Oy alkoi 1900-luvun alussa myydä toistenkin tuottajien kalkkia ja avasi yhteydet Venäjälle. Yhtiö hankki omistukseensa lähes kaikki Paraisten kalkkiesiintymät. Varsinainen kalkin suurtuotanto alkoi, kun Paraisilla ryhdyttiin käyttämään teknisesti uudenlaista kehäuunia 1905. Suomen ensimmäinen sementtitehdas valmistui Paraisille 1914. Kalkkivuori Oy laajeni sotien jälkeen suurteollisuudeksi ja rakennusalan kehittyessä Paraisten kalkki laajensi tuotevalikoimaansa muoviteollisuuden ja kevyen metalliteollisuuden aloille sekä muutti 1979 nimensä Partek Oy:ksi. Partek luopui 1990-luvulla rakennusainetuotteista, jotka siihen asti olivat olleet sen liiketoiminnan kivijalka ja alkoi valmistaa maa- ja metsätalouden työkoneita. Partekin kalkkikiviyhtiö Nordkalkin pääkonttori ja louhos toimivat edelleen Paraisilla. Paraisten lisäksi useissa rannikon kylissä oli harjoitettu talonpoikaista kalkinpolttoa. Kemiönsaaren (ent. Kemiön) kalkkilouhokset on tehnyt tunnetuksi kivenhakkaaja Antonius Timmermannin kiviveistämö. Timmermann työskenteli 1580-luvulla Vestlaxin Stenholmenilla. Aina 1880-luvun alkuun asti kalkkia poltettiin suurissa kalkkimiiluissa. Satama palveli kalkin myyntiä ja kuljetusta. Vestlaxin kalkkia poltettiin uuneissa vielä 1900-luvulla. Kalkin louhinta loppui Vestlaxissa 1950-luvun alussa. Salon (ent. Särkisalon) kalkkia hyödynnettiin jo keskiajalla; Krakanäsin kalkkilouhos mainittiin jo 1329 Turun tuomiokirkon yhteydessä. Förbyn kalkkikivilouhos perustettiin 1881 ja sen…
kunta: k734
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pop / Rock
type: luokka
subclass of: Musiikki

Marjatan talo
type: Rakennus
is part of: i44
lat: 60.1869834442648
long: 24.9653211776486

julkinen organisaatio
type: luokka
subclass of: p11
created: 05.10.2009 09:59
modified: 21.10.2009 15:33
alternative label: valtion organisaatio
alternative label: paikallishallinnon organisaatio

Runeberginkatu
type: Katu
lat: 60.1742173166063
long: 24.9229821511889

bibliographic citation: Vielä meil on vähän aikaa, valmistaudu sanoon jäähyväiset Konalalle. Ja sit ei nähä vähään aikaan, heilauta käsiis, mut älä sano hyvästi
references: Jäähyväiset Konalalle
spatial: Konala

Socklothällanin majakka- ja luotsiyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Socklothällanin majakka- ja luotsiyhdyskuntaan kuuluvat rakennelmat muodostavat hyvin säilyneen ja ajallisesti kerrostuneen kokonaisuuden. Rakennukset kuvastavat mielenkiintoisella tavalla merenkulun turvalaitteiden kehitystä ja niiden välisiä toiminnallisia yhteyksiä. Uudenkaarlepyyn ja Pietarsaaren välillä sijaitseva Socklothällanin saari koostuu maan nousun myötä yhteen kasvaneista Socklothällanista ja Hällgrundista. Socklothällan on heinikkoa kasvava kalliosaari ja Hällgrund tiheää lehtimetsää kasvava louhikkosaari. Kohteen historialliseen rakennuskantaan kuuluu 1824 rakennettu tunnusmajakka, 1911 rakennettu luotsiasema ja loistorakennelma vuodelta 1903. Saarella on myös muutamia kalastusmajoja. Socklothällanin tunnusmajakka on 21,4 metriä korkea, kahdeksankulmainen puutorni. Sen ylin kolmannes on maalattu valkoiseksi ja alaosa punaiseksi. Pookin vieressä on yksikerroksinen luotsiasema. Keltaiseksi maalatun luotsiaseman ulkorakennuksiin kuuluu käymälä ja venevalkamassa oleva venevaja. Venevalkaman kallioissa on luotsien kaivertamia vedenkorkeusmerkintöjä. Hällgrundin pohjoisrannalla on luotsien hoitoon kuulunut rautaristikkojalustalla oleva loisto. Hällgrundin-nimellä tunnettua loistoa voidaan pitää myös Uudenkaarlepyyn satamamajakkana. Lähes 13 metriä korkean loiston luokse johtaa suurilla kivillä päällystetty polku. Socklothällanin ja Hällgrundin välissä on polkuun liittyvä pieni kivisilta. Socklothällanin rannoilla on suuria kivistä ladottuja viitansijoittajia.
alue: 63.641322527,22.413697700 63.645448168,22.414731299 63.645500491,22.417371790 63.645565232,22.420639644 63.642969287,22.420369752 63.640055014,22.420066751 63.639241696,22.414080158 63.641322527,22.413697700
historia: Uuteenkaarlepyyhyn lännestä johtavan väylän merkkinä oli Tornskärin tunnusmajakka jo 1600-luvun lopulla. Kun väylä alkoi madaltua rakensivat porvarit tunnusmajakan kaupunkiin pohjoisesta johtavan väylän suulle Socklothällaniin. Valtio lunasti tunnusmajakan ja saarella sijainneen luotsipaikan rakennuksineen 1848. Saarelle rakennettiin uusi luotsivartiotupa 1876. Socklothällanilla päivysti kaksi luotsia, jotka luotsasivat laivoja Alön redille sekä Stubbenin ja Mässkärin luotsipaikoille. Luotsaustoiminta saarella loppui 1950-luvulla. Suomen ensimmäiset loistot rakennettiin 1883, niiden joukossa myös Socklothällanin loisto. Loisto nostettiin ilmeisesti 1903 kymmenen metriä korkealle rautaristikkotelineelle ja muutettiin kaasulla toimivaksi.
kunta: k893
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

toimija
type: luokka
label: actor @en

Sykkö, Sami
type: Kirjailija

description: Päähenkilö Itikka lähtee ravintola Kosmoksesta taksilla "van Goghin korvaan" ja päätyy satumetsään.
references: i9625
spatial: i6424

metadescription 8144
modified: 2011-06-20T17:28:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1910715~S9*fin

metadescription 5640
modified: 2010-09-17T11:08:17+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Nokian teollisuuslaitokset
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nokianvirran Emäkosken varrelle perustetut metsä- ja kumiteollisuuden tuotantolaitokset kuuluvat Suomen teollistumisen keskeisiin ympäristöihin. Historiallisesti Nokian puunjalostusteollisuus edustaa modernin paperiteollisuuden varhaisinta vaihetta 1860-luvulta. Kumiteollisuuden alalla Nokiasta on muodostunut 1900-luvun aikana teollisuusalansa synonyymi. Teollisuuslaitokset muodostavat historiallisesti laajan, kerroksellisen ja arkkitehtonisesti arvokkaan kokonaisuuden, joka on edelleen teollisessa käytössä. Teollisuuslaitokset sijaitsevat Nokianvirran äärellä. Kanava erottaa tehdassaarelle vanhan paperitehtaan, sen vieressä jokirannassa nousevat uuden tehtaan rakennukset. Tuotantorakennusten vanhin kerrostuma on peräisin 1800-luvun lopusta; laajennuksia ja muutoksia on tehty erityisesti 1930-luvulla. Tehtaan konttori on yhtiön suunnittelutehtävissä 1900-luvun alussa toimineen arkkitehti Birger Federleyn tuotantoa. Nokianvirran eteläpuolella sijainneesta sulfiittiselluloosatehtaasta on todisteina enää muutamia rakennuksia, mm. happotornit ja spriitehdas. Paperinvalmistus jatkuu uuden tehtaan alueella, jonka perustana ovat 1940- ja 1950-lukujen rakennusvaiheet. Tehtaan tuntumassa Kullaanvuorella on arkkitehti Bertel Strömmerin 1930-luvulla suunnittelema kumitehtaan ja paperitehtaan ammattikoulu. Nokianvirran rantavyöhyke on saanut nykymuotonsa voimalaitosrakentamisen myötä 1971, jonka seurauksena Nokian koskimaisemalle tunnusomaisista tehtaan voimala- ja patolaitoksista ovat kertomassa enää valssipadon kiviarkut. Nokian kumitehtaan tuotantolaitokset ovat kasvaneet useissa, viime vuosiin jatkuneissa laajennusvaiheissa monumentaaliseksi punatiiliseksi rakennusryhmäksi. Kaarevakulmainen ja tornillinen entinen kalossitehdas 1920-luvulta ja 1942 toimintansa aloittanut rengastehdas ovat kaupunkikeskustaan avautuvan tehdasjulkisivun vanhimmat kerrostumat. 1920-luvun rakennuksiin kuuluvat korttelin sisäosassa sijaitsevat autorengastehdas ja entinen isännöitsijän asuinrakennu…
alue: 61.472892548,23.510748337 61.472580121,23.510088485 61.472513566,23.509258572 61.472117627,23.507486615 61.472030933,23.506464541 61.471973149,23.506071785 61.471932711,23.505427503 61.471961125,23.504675720 61.471933010,23.503580782 61.471878595,23.502389171 61.471545574,23.500579895 61.471360549,23.498953722 61.471275857,23.497515965 61.471150390,23.497280496 61.471137584,23.496782783 61.468940641,23.486666234 61.469340563,23.485712574 61.471894944,23.485244519 61.471094743,23.480364944 61.471807588,23.479672449 61.471959527,23.479919266 61.472174291,23.479965487 61.472603712,23.480008213 61.472797641,23.480819199 61.473037939,23.481297124 61.473677489,23.482267112 61.473966972,23.483143113 61.474207349,23.490780979 61.474902627,23.497387483 61.475687948,23.498545368 61.477293014,23.499772323 61.478029764,23.501859183 61.477214023,23.503041354 61.475958295,23.502173666 61.475823369,23.501328415 61.475566173,23.501648295 61.475173415,23.502934252 61.474947340,23.504151114 61.474804686,23.505366645 61.475126639,23.505378245 61.475441542,23.505622582 61.475683098,23.506051476 61.475905541,23.506446263 61.476505552,23.509694327 61.476895660,23.512081580 61.477205585,23.513174285 61.477365641,23.513470442 61.477138240,23.514354936 61.477071095,23.515585924 61.476868794,23.516802420 61.476491960,23.518154629 61.476103103,23.518326861 61.475516640,23.518817882 61.473217112,23.515306861 61.472012300,23.513554058 61.472892548,23.510748337
historia: Emäkosken ympäristö oli ennen teollisuutta Nokian ja Viikin kartanoiden hallussa. Ensimmäinen teollisuustontti vuokrattiin Viikin kartanolta, ja myöhemmin teollisuusalue laajeni Nokian kartanon maiden ostolla. Fredrik Idestamin Nokialle 1868 perustama hiomo oli samanaikaisen Mäntän hiomon kanssa Suomen varhaisimpia. Nokialla aloitettiin myös ensimmäisenä maassa sulfiittiselluloosan valmistus 1886. Paperitehdas oli käynnistynyt kuusi vuotta aiemmin. Yhtiön rakennuskantaan kuului 1910-luvulla puuhiomo, selluloosatehdas, paperitehdas ja voimalaitos. Paperin valmistus ja hiomon toiminta päättyi tehdassaarella 1950-luvulla ja rakennukset siirtyivät muuhun tuotantokäyttöön. Sellutehtaan toiminta loppui samoihin aikoihin. Vuonna 1898 perustettu Suomen Gummitehdas Osakeyhtiö siirtyi Nokialle 1904. Nokian kumijalkineita ja renkaita tuotetaan samalla alueella edelleenkin, tosin 1980- ja 1990-luvuilla toteutettujen yhtiöjärjestelyjen voimin.
kunta: k536
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tähdet kertovat, komisario Palmu
type: Naytelmaelokuva
language: fin
relation: i8650
spatial: Tähtitorninvuori
spatial: Merimiehenkatu 18
spatial: i8238
spatial: i32
spatial: i7072
temporal: 1960-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1962.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2fwz/
näyttelijä: i8237
näyttelijä: Rinne, Joel
näyttelijä: i6380
ohjaaja: Kassila, Matti

bibliographic citation: Puistolan ja Malmin rajalle Alppikylän hiekkakuopille muodostui spontaanisti mustalaisleiri kyllin etäälle muusta asutuksesta. Helsingin kaupunki sijoitti Alppikylään kesäasunnoiksi junanvaunuja, mutta mustalaiset jäivät niihin myös talveksi. Poliisi yritti hajottaa leiriä jo kevättalvella 1953, mutta asunnottomat mustalaiset palasivat takaisin. Tavarakuljetuksiin tarkoitetuissa junanvaunuissa ei tietenkään ollut kunnon lämmitystä eikä valaistusta, vesijohdoista puhumattakaan. Lämmin ruoka keitettiin spriikeittimillä tai nuotiolla. Ravinnoksi syötiin useimmiten leipää. Kahvia keitettiin usein ja sitä tarjottiin uteliaille vieraillekin. Viinakset eivät olleet harvinaisia ja niiden myynti oli tärkeä tulonlähde leiriläisille, laimennettu sprii lienee ollut parhaat voitot tuottanut tuote. Kanisterit ostettiin laivoilta. Tulolähteiksi siirtokarjalaiset romaninaiset olivat löytäneet myös Helsinkiin muuttaneita evakkoja ja uusineet vanhat myynti- ja povaus-asiakkuutensa ja saaneet näin takaisin muutamia "tuttuja taloja".
references: i8775
spatial: i8776

metadescription 6449
modified: 2010-02-05T16:00:39+0300

Kaivokatu 12
type: Osoite
is part of: Kluuvi
lat: 60.1699550189528
long: 24.9403145965746

Saunatalo D26
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T08:03:32.819+00:00
modified: 2012-12-13T09:33:42.37+00:00
subject: p36235
subject: p34262
kuvailu: Vuonna 1899 suunniteltiin varuskunnalle sauna ja pesutu­pa. Pesutuvasta piti tulla hyvin moderni höyrynkehityskoneineen ja ve­si- ja viemärijohtoineen. Saunatalo rakennettiin vuosina 1902-04, ja vaikka höyrykoneiden hankkimisesta luovuttiin, oli pesula silti hyvin uudenaikainen, sillä jokaisella pesualtaalla oli oma kuuma- ja kylmä­vesijohto. Upsee­reille tehtiin kaksi pientä sau­naa ja miehistölle kaksi suurem­paa, toinen ylä- ja toinen ala­kertaan. Pesutuvat, joissa kummas­sakin oli 40 pesuallasta si­jaitsivat päällekkäin itäsivun kes­kiosassa. Pesijät­tärien huo­ne oli toisessa kerrok­sessa samoin kuin konttori, läm­mittäjän huone ja "silityslai­tos". Keskuslämmitysjärjes­telmä, joka läm­mitti myös saunat ja pyykinkuivatushuoneet oli höyry­kiertoinen. Vuosina 1918-19 saunoja käytettiin vankien saunottami­seen. Suurimmat muutokset huonejärjestykseen tehtiin vuoden 1929 pe­ruskorjauksessa, jolloin toinen kerros muutettiin kokonaan asun­noiksi. Ensimmäisessä kerroksessa uusi löylyhuone sijoitettiin entisen pesutuvan paikalle, ja vanhaan löylyhuoneeseen asennet­tiin kattila- ja pumppuhuoneen laitteet. Upseerisaunat säilyivät ennallaan.
historia: Kunnostustyöt Korjaustyö aloitettiin vuonna 1990 täyttömaalle rakennetun ete­läpään perustusten korjaamisella. Perustusten painuminen oli aiheuttanut halkeamia rakennusrunkoon. Merisotakoulun suuri sauna kunnostettiin lähes entiselleen. Lattioissa ja seinissä käytettiin mustaa klinkke­riä ja suihkujen lukumäärää lisättiin. Toinen pienistä saunoista kunnostettiin ja toinen muutettiin asuntolahuoneiksi Merisotakoulun oppilaille. Yläkerta muutettiin yhden ja kahden hengen huoneiksi. Huoneissa on pesuallas, muuten keittiö-, wc- ja pesutilat ovat yhteiset. Tiilijulkisivut koristeineen kunnostettiin. Toteutusaika: 1989-92 Huoneistoala: 736m² Kerrosala: 1350m² Rakennuttaja: Puolustusministeriön rakennusosasto Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtuuritoimisto H & T Seppälä Rakennesuunnittelu: Rak.insinööritoimisto P & T Jauhiainen Oy LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Lång Oy Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Sarpanen Ky Maalaustöiden suunnittelu: Asiantuntijamestarit Oy Rakennustyöt: Puolustusministerön rakennusosasto Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Saunatalo rakennettiin vuosina 1902-04 merisotasairaalan pesulaksi ja saunaksi. Alunperin talo suunniteltiin 1899 höyrykoneistettua pesulaa ja saunaa varten. Alimmassa kerroksessa olisivat olleet suuret lipeöimis- ja liotusaltaat, höyrykattilat ja höyrykoneet, joiden piti käyttää yläkertaan suunniteltuja huuhtomakoneita ja keskipakoiskoneita eli linkoja. Taloon oli suunniteltu myös käsikäyttöiset lingot, huuhtomakoneet ja kaulinkoneet eli mankelit. Kerrosten välille piti tulla nostokone eli hissi. Valitettavasti tätä kiehtovaa höyrykoneiden maailmaa ei ilmeisesti kustannussyistä saatu täydellisesti toteutetuksi vaan jouduttiin tyytymään käsivoimiin. Rakennuksen toteutetussa versiossa vaatteet pestiin kahdessa valtavassa pesulasalissa, joissa kummassakin oli 40 pesuallasta. Jokaiselle pesualtaalle tuli sekä kylmä että kuuma vesi: rakennus oli siis kuitenkin melko nykyaikai…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14842548255724
long: 24.979698133468673

Mikkelin vankila
type: AreaOfInterest
alue: 61.684899458,27.269104735 61.685343433,27.269677544 61.685019994,27.271750425 61.684140109,27.271259014 61.683814893,27.271095042 61.683959785,27.270033563 61.684899458,27.269104735
kunta: k491
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mellunkylän pelastusasema
type: Rakennus
is part of: Mellunmäki
lat: 60.2269440676966
long: 25.1236556433472

metadescription 8738
modified: 2010-02-17T20:54:48+0300

Forssan teollisuusyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Forssan teollisuusympäristö on ainutlaatuinen, yhden maamme varhaisimman maaseudulle perustetun tekstiiliteollisen yrityksen ympärille rakentunut yhdyskunta teollisuusrakennuksineen, kirkkoineen, kouluineen sekä eri aikakausilta olevine työväen asuinalueineen. Tehdasalueen rakennuskanta on arkkitehtoniselta suunnittelultaan korkeatasoista. Erityisesti vanhemmat kerrostumat tuovat hyvin esiin kansainvälisen teollisuusarkkitehtuurin vaikutuksen Suomessa. Forssan puuvillatehtaan eli kehräämön ja kutomon tehdasalueet sijaitsevat nykyisen Forssan kaupungin keskustassa Loimijoen varressa noin kilometrin päässä toisistaan. Tehdasalueiden monipuolinen punatiilinen rakennuskanta on pääosin peräisin 1800-luvun loppupuolelta. Kehräämön rakennuskanta käsittää pääasiassa 1800-luvun puolivälissä ja vuosisadan loppupuolella rakennettuja tuotantorakennuksia kuten kehräämön, jätekehräämön, pajan, puusepänverstaan, valimon, voimalaitoksen sekä puuvillamakasiinin. Voimalaitos on vanhimpia säilyneitä voimalarakennuksia maassamme. Suuri osa rakennuksista on arkkitehtien G. Th. Chiewitz ja Th. Deckerin suunnittelemia. Tehdasalueeseen liittyy laaja englantilaistyyppinen tehtaanpuisto toimihenkilöiden asuinrakennuksineen. Sinne on siirretty myös entinen tehtaankoulu. Työväen asuintalot, joista viisi on tehtaan perustamisajalta, on sijoitettu tehtaaseen johtavan Wahréninkadun varrelle ja ne lukeutuvat maamme työväenasuntorakentamisen vanhimpaan kerrostumaan. Kutomoalueen rakennusvaiheet ulottuvat vuodesta 1877 aina 1960-luvun lopulle. Vanhimpaan punatiiliseen rakennuskantaan kuuluvat kutomo valkaisimo- ja verstassiipineen, viimeistämörakennukset kutomosta itään ja voimakeskus Loimijoen vastarannalla. Sahakattoinen automaattikutomo on 1950-luvulta. Tehdasalueella on myös entinen konttori vuodelta 1909. Tammelan seurakuntaan kuuluneen tehdasyhdyskunnan 1910-luvulla rakennettu punatiilinen pitkäkirkko ja jugendvaikutteinen pappila sijaitsevat kumpareella puiston ympäröiminä. Kirkon itäpuolella…
alue: 60.816968131,23.633737570 60.817922376,23.635331035 60.817843076,23.639811303 60.816604747,23.644559614 60.815315367,23.644341097 60.814607750,23.641981856 60.814361386,23.641945795 60.814703197,23.635189658 60.814608453,23.635151973 60.814653389,23.634812105 60.814691867,23.634451213 60.814771304,23.634157932 60.814767559,23.632805279 60.815463837,23.630691659 60.816707714,23.632529273 60.816968131,23.633737570
historia: Teollisuusmies Axel Wilhelm Wahrén perusti 1847 Tammelaan Kuhalankosken partaalle Forssan puuvillankehruuyhtiön. Ensimmäisessä vaiheessa alueelle rakennettiin kehräämö, makasiini, ruokalarakennus kostholli, puuvillamakasiini ja tehtaalle johtavan tien varteen yhdeksän työväen asuinrakennusta. Kehräämöä laajennettiin sittemmin useassa vaiheessa ja purettujen kolmen työväen asuinrakennuksen ja kosthollin paikalle pystytettiin asuinrakennukset 1900-luvun alussa. Loimijoen toisella puolella olevat valimo ja vesivoimalaitos patoineen rakennettiin 1877. Insinööri Christian Bruunin suunnittelemaa voimalaa laajennettiin 1880-luvulla ja 1899. 1850-luvulla Wahrén käytti Forssassa laajasti hyväkseen lääninarkkitehti G.Th. Chiewitzin asiantuntemusta. Chiewitz suunnitteli mm. 1854 perustetun kutomon sekä kehräämöä ympäröivään Tehtaanpuistoon 1855 myöhemmin klubirakennukseksi muutetun asuinrakennuksen, jota laajennettiin 1870-luvulla Theodor Deckerin suunnitelman mukaan. Englantilaistyyliseen, ruotsalaisen puutarha-arkkitehdin A.F. Rydbergin suunnitelmaan perustuvaan puistoon rakennettiin myös Chiewitzin suunnittelema tehtaankoulu 1861, lääkärintalo ja kasvihuone. Chiewitzin suunnitteleman kasvihuoneen paikalla nykyisin oleva kasvihuone on järjestyksessä vähintään neljäs. Sekä Deckerin että Chiewitzin suunnittelemia virkailija-asuntoja rakennettiin alueelle 1850-1890-luvuilla. Puiston muut virkailija-asunnot rakennettiin 1860-, 1870- ja 1890 -luvuilla. Vuonna 1854 Wahrén laajensi toimintaa rakentamalla kutomon kilometrin päähän kehräämöstä, Haudankorvan kylään Viksbergin kartanon maille. Ensimmäisen kutomon tuhouduttua tulipalossa 1877 Wahrén tilasi uuden kutomon piirustukset Englannista oldshamilaiselta arkkitehti Edward Pottsilta. Rakennus valmistui 1877, sitä laajennettiin ja korotettiin useassa vaiheessa vuosina 1883-1907. 1890-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella valmistuneissa siipirakennuksissa sijaitsivat alunperin valkaisimo sekä kutomon varastot ja konehuoneet. Viimeistäm…
kunta: k061
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ikonen, Ansa
type: Nayttelija

metadescription 8998
modified: 2010-04-13T10:43:48+0300

metadescription 3230
modified: 2009-11-10T10:45:15+0300

metadescription 6351
modified: 2010-02-02T15:48:05+0300

bibliographic citation: 'Tavaratalon ensimmäisen kerroksen päähissien edessä oli muutama asiakastuoli, oli ollut jo iät ja ajat. Enimmäkseen siinä istuskeli vanhoja rouvia lepuuttamassa jalkojaan ja voipuneita nuoria äitejä lapsiaan rauhoittelemassa. Jotkut tekivät hisseille myös treffejä, jos eivät halunneet palella Aleksilla Stockan legendaarisen kellon alla.' (s. 228)
description: Johanna työskentelee tavaratalon kosmetiikkaosastolla.
references: i9852
spatial: i6647

metadescription 4656
modified: 2010-09-17T11:25:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1299791~S9*fin

metadescription 8640
modified: 2010-02-02T13:41:15+0300

Kuusankosken - Kymintehtaan teollisuusympäristö (Kettumäki)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymin ja Kuusankosken paperitehtaiden perustamistoimet 1872 ovat merkittävä vaihe tuotantoalan läpimurrossa Suomessa. Tehdasyhdyskunnan eri osa-alueet sisältävät joko tehdasyhtiön toteuttamaa tai eri muodoin tukemaa eri aikakausilta periytyvää rakennustoimintaa, jolla on huomattavaa kulttuurihistoriallista merkitystä teollisuushistorian ja teollisen maiseman sekä yhtiön asuinrakentamisen kannalta. Kuusankosken paperiteollisuusyhdyskunta on kasvanut molemmin puolin Kymijokea siten, että keskustaajama palveluineen sijoittuu laveasti Kuusaansaaren luoteispuolelle. Kuusaansaari ja sen eteläpuolinen Kymintehdas muodostavat teollisuushistoriallisen ytimen ja maiseman kiinnekohdan. Kuusaansaaren tuotantoalueen rakennukset ovat 1880-luvulta aina 1940-luvulle, kuten Kymintehtaan puolella sijaitsevat rakennuksetkin vesivoimalaitoksineen ja 1930-luvun pääkonttoreineen. Tuotantoalueen tuntumassa ovat Mustavuoren huvilamaiset virkailija-asunnot 1900-luvun alusta. Tehtaan klubi Koskela ja itäpuoliset asunnot ovat edustavaa sodanjälkeistä rakentamista. Koskenranta on puistomainen johtajiston asuinalue 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Lauttakadun, Marskinkadun ja Niementien varteen sekä Puistokadun - Kansatien tienoolle sijoittuvat eri ikäiset asuinrakennukset kerrostaloista puutaloihin. Yhtiön julkisluontoisia rakennushankkeita ovat mm. monumentaalinen kaupungintalo ja yhtiön ammattikoulu. Kirkko sijaitsee Valtakadulla kaupungintalon lähellä, korkeiden puiden keskellä jykevästi aidatulla tontillaan. Kirkko on muodoltaan päätytornillinen pitkäkirkko, jonka siipirakennuksessa on seurakuntasali. Ulkoseinien tiilet ovat kevyesti slammatut ja niitä ryhmittävät vaaleat liseenit ja korkeat kapeat ikkunat. Asuinalueet muodostavat yhtenäisiä taloryhmiä ja aluekokonaisuuksia. Länsi-Naukio on 1922 - 1923 rakennettu työväenasuinalue. Sitä täydentävät Naukiontien paritalot 1940-luvun lopulta. Aluetta sivuava kevyenliikenteen väylä seuraa kapearaiteisen junaradan linjausta. Sudeetti edustaa yhti…
alue: 60.910231348,26.613526328 60.909660328,26.613924886 60.909214903,26.613734457 60.909069006,26.612757135 60.908968017,26.610800491 60.908931507,26.609169183 60.909088491,26.608514578 60.909436783,26.608053437 60.909802108,26.607983724 60.910158192,26.610231182 60.910231348,26.613526328
historia: Kymin ja Kuusankosken paperitehtaat perustettiin 1872. Paperikonesalit voimalaitoksineen ja muine osastoineen sijoitettiin reunustamaan koskea sen molemmin puolin, mikä teki Kuusankosken tehdasmaisemasta yhden tunnusomaisimmista suomalaisessa teollisuudessa. Tehtaat yhdistyivät 1904 Kymiyhtiöksi, johon sisältyi kolmantena yksikkönä pohjoisempi Voikkaan tehdas (Ks. Voikkaan teollisuusalue -kohde). Pääosa entisistä Kymiyhtiön tuotantolaitoksista alkoi toimia vuodesta 1996 alkaen osana UPM-Kymmenettä. Kuusankosken teollisuuspaikkakunta erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1919 osista Valkealan ja Iitin seurakuntia. Arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema kirkko valmistui 1929. Kymiyhtiön sosiaalinen rakennustoiminta työväestönsä asuinolojen parantamiseksi oli poikkeuksellisen laajaa ja edistyksellistä läpi 1900-luvun alkupuoliskon. Yhtiön vaikutus koko yhdyskunnan rakenteeseen ja rakennushankkeisiin oli vahvaa 1950-luvulle saakka.
kunta: k286
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kaupungintalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Albertinkatu 46
type: Osoite
alternative: Fredrikinlinna
is part of: Kamppi
lat: 60.1661417578299
long: 24.9301543961335

metadescription 9449
modified: 2010-11-11T16:14:15+0300

metadescription 6945
modified: 2011-06-09T08:44:05+0300

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Vahvialankallio)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.205467413,24.793131215 60.206425434,24.793900099 60.206977226,24.796017447 60.207121012,24.799207282 60.206995567,24.799408272 60.206113380,24.798780564 60.205971738,24.798996030 60.205952649,24.799907356 60.205512670,24.800177319 60.205400907,24.799103045 60.204832630,24.799364348 60.204534844,24.797375443 60.204943309,24.797279300 60.204864750,24.796151323 60.204627354,24.795755181 60.205025370,24.793994147 60.205467413,24.793131215
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k049
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kasarmi
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Karapää, Kunto
type: Nayttelija

description: Topelius kuvaa keisarillista vierailua maaliskuussa 1854 (Helsingfors Tidningar 22/18.3.1854).
references: i4912
relation: Nikolai I

Syvyyden avaimet
type: Dekkari
language: fin
spatial: i8846
spatial: i8845
spatial: i53
temporal: i116
kirjoittaja: i2362
lisatietoa: Maana Santanen on juuri saanut valmiiksi geeniteknologiaa käsittelevän väitöskirjansa ja viettää lokoisia kesäpäiviä sateisessa Helsingissä. Työuupumuksen vuoksi sairauslomalle passitettu huippututkija keskittyy hoitamaan ystävänsä koiranpentua ja etsimään miesseuraa internetin deittipalstoilta. Kun tutkijakollega Rauli Renberg löydetään surmattuna Vanhankaupunginlahdelta, Maana ajautuu tahtomattaan keskelle murhatutkimuksia. Samaan aikaan Maana ja hänen espanjalainen kollegansa Antonio Bustamente saavat rahakkaan tarjouksen: kyseenalaisista toimintatavoistaan tunnettu kansainvälinen yritys haluaa ostaa option heidän muuntogeenisiä papuja käsittelevään tutkimukseensa. Kilpailu apurahoista ja paikoista tutkimusprojekteissa on kovaa, ja salaperäinen oferta tulee kuin taivaan lahjana taloudellisten vaikeuksien kanssa kamppailevalle Maanalle. Mutta isoille rahoille tuntuisi löytyvän muitakin ottajia: Vantaanjoen tulviessa kesäisessä Helsingissä uuden, käänteentekevän tieteenalan mukanaan tuomia rikkauksia hamuaa yllättävän moni ahnas käsi. Syvyyden avaimet on Tuula Mai Salmelan toinen Maana Santanen -dekkari. Kirjailijan esikoisromaani Katajanokka kello kymmenen ilmestyi vuonna 2004.
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Viurilan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Viurilan kartanon päärakennus on ruotsalaisen uusklassismin harvoja esimerkkejä ja sen empiretyylinen talouskeskus ainutlaatuinen arkkitehtoninen kokonaisuus maassamme. Viurila on osa Halikonlahden keskiajalta periytyvää kartanokeskittymää. Viurilan kartano sijaitsee Joensuun ja Vuorentaan kartanoiden välissä Halikonlahden pohjukassa. Kaksikerroksisen, sileäksi rapatun uusklassistisen päärakennuksen portaali korinttilaisine pilastereineen on hakattu Tukholmassa kivenveistäjä Johan Göthen työpajassa ja kiinnitetty paikalleen 1806. Pääkerroksen huonejärjestys on pieniä muutoksia lukuun ottamatta säilynyt 1800-luvun asussa samoin kuin lukuisat kiinteän sisutuksen yksityiskohdat. Päärakennuksen pohjoispuolella on kartanon talouskeskus, joka on rakennettu 1840-luvulla vapaaherra Magnus Reinhold Armfeltin isännyyden aikana ja isännän omien perussuunnitelmien mukaan. Talouskeskus muodostuu H-kirjaimen muotoon sijoitetuista hevos- ja härkätalleista, navetasta, pieneläintiloista sekä asuin- ja konttorihuoneista. Rakennusrunkojen väliin on sijoitettu kaksi tornimaista viljamakasiinia, toinen navettaosan läpi kulkevan porttirakennelman yläpuolelle ja toinen itsenäiseksi rakennukseksi tallin ja konttorirakennuksen väliin. Tallin, konttorin ja makasiinin puistonpuoleiset päädyt ovat saaneet yhtenäisen asun doorilaisilla pylväiköillä. Viurilasta koilliseen Salontakaan ja edelleen Joensuun kartanolle vievä vanha rantatie on edelleen käytössä. Viurilan maanviljelysmaisema on muutettu golfkentäksi kumpuineen ja puuistutuksineen. Viurila sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaalla Uskelan- ja Halikonjoen laakson maisema-alueella.
alue: 60.380939673,23.073490951 60.380416617,23.073276374 60.375914636,23.072099004 60.375331831,23.068769635 60.375117690,23.066429044 60.372910276,23.064305454 60.373592266,23.062190017 60.374738432,23.058149154 60.375183718,23.054630055 60.375121274,23.051407897 60.374893793,23.049106613 60.378938344,23.053647803 60.379994204,23.057064995 60.380963511,23.071198202 60.380939673,23.073490951
historia: Halikon Viurilassa sijaitsi rälssisäteri keskiajalta asti. Viurilan omistajat asuivat 1680-luvulta 1790-luvulle enimmäkseen muualla, eikä sinne rakennettu kivirakennuksia vielä 1500-luvulla kuten viereisiin Joensuuhun ja Vuorentakaan. Viurilan nykyinen rakennuskanta liittyy Armfelt-suvun omistusvaiheeseen 1800-luvun alkupuolella. Päärakennuksen rakennutti vapaaherra August Filip Armfelt ja suunnitteli 1802 arkkitehti Charles Bassi. Rakennus oli valmis 1811, mutta sisustustyöt jatkuivat aina vuoteen 1814 saakka. 1830-luvulla kartanon kunnostus- ja muutostöistä vastasi Turun kaupunginarkkitehti P.J. Gylich. Viurilan talousrakennuskompleksista valmistui ensimmäisenä talliosa pylväikköineen, seuraavana poikittaiset navettatilat ja viimeisenä konttori- ja työväenasuinhuoneet. Arkistotiedot eivät valaise talousrakennusryhmän pääsivustan doorilaisten portiikkien suunnittelijaa. Pylväiköt saattavat olla P.J. Gylichin käsialaa.
kunta: k734
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kevät tulee Helsinkiin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i644
saveltaja: i644

metadescription 7062
modified: 2010-02-02T15:23:45+0300

bibliographic citation: "Rikostarkastaja Martti Kononen siemaili keskiolutta kaukana Kruununhaan kotikulmilta. Mannerheimintiellä ravintola Töölössä. Siis Töölön Akatemiassa. Vastapäätä istuva mies kaatoi kaljaa muoviseen suppiloon. Suppilosta johti letku suoraan miehen mahalaukkuun. Miehen nimi oli Dimitri. Mitja vaikutti hyväntuuliselta. Hän toipui hyvää vauhtia hiljattain leikatusta kurkkusyövästä. Kalja imeytyi elimistöön moitteettomasti. Makua ei tietenkään saanut, mutta 40 vuoden kokemus ja mielikuvitus auttoivat. Hengitysilma korisi kaulasta törröttävän muoviputken läpi. Samasta putkesta sai myös ryittyä ulos elimistöön kertyvää limaa. Tupakka kuitenkin maistui perinteiseen tyyliin huulien välistä. Vanhoista tavoista on vaikea luopua. Varsinkaan jos luopumiseen ei ole sen kummempaa syytä. Ennen röökin sytyttämistä Dimitri käytti liekkiä tupakan filtteripäässä. Kyse ei ollut desinfioinnista. Kyse oli filtterin irtonöyhtän hävittämisestä. Keuhkoihin joutuessaan nöyhtä saattaisi olla epäterveellistä. Mitja muisti myös käydä vähän väliä tyhjentelemässä pöydän tuhkakuppia. Useammin kuin oli oikeasti tarpeen. Kononen ei ollut ennenkään kehdannut kysyä rituaalin syytä. Dimitri istui Akatemiassa vain Pub Peten pikkumaisuuden vuoksi. Pete oli kantakaupungin pahimpia räkälöitä. Silti siellä ei esteettisistä syistä suvaittu miestä, joka letkutti kaljat suoraan suolistoon. Ehkä Peten bodarin oloinen baarimikko näki Mitjassa itsensä isona."
references: Kononen ja contract killer
spatial: Ravintola Töölö

Pihlajamäen lähiö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pihlajamäen lähiö on maan ensimmäisiä aluerakennuskohteita, joka on kaavoitettu 1960-luvun alussa jylhään metsämaisemaan 10 kilometrin päähän Helsingin keskustasta. Pihlajamäki on valittu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernismin merkkiteosvalikoimaan. Pihlajamäki on kaupungista ja joukkoliikenneyhteyksistä riippuvainen asuntoalue - minkälaiseksi lähiö sittemmin yleistyi. Pihlajamäen kaavassa orastaa ensimmäisiä kertoja asemakaavasuunnittelun, teollisen rakennustekniikan ja tehokkuuden intressien yhdistyminen. Pihlajamäki asettuu Helsingissä lähiöideologian ja -rakentamisen murrosvaiheeseen. Pihlajamäen asemakaavassa on arkkitehti Olli Kivisen piirtämänä viisi noin 1500 asukkaan asuinsolua. Kuhunkin soluun kaartuu umpikatuna päättyvä asuntokatu, ja asuinrakennusten muodostaman solun keskustassa on lähimyymälä. Solujen välissä on päiväkoti, koulut on sijoitettu pohjoisosaan ja ostoskeskus sisääntuloväylälle. Alueet on rakennettu puoliksi kahden rakennusliikkeen Sosiaalisen asuntotuotanto Oy:n eli Saton ja Helsingin Asuntokeskuskunta Hakan kesken: Rapakiventien lounaispuoli on Saton rakentama ja Lauri Silvennoisen suunnittelema ja koillisosa Hakan toteuttama ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) asuntotuotanto-osastossa Esko Korhosen suunnittelema, alava pohjoisosa on sekä Saton että Hakan rakentama. Hakan puolella rakennukset ovat avoimen U:n muotoisia pitkiä, maaston muotojen mukaan polveilevia lamelleja, kadun varrella on viisi pistetaloa peräkkäin. Saton puolella pitkät nelikerroksiset lamellit reunustavat lähes suorina jyrkän kallion laitaa. Ylempänä kallion kukkuloilla on kymmenen 8-kerroksista pistetaloa, joista avautuvat huikeat näköalat aina merelle asti. Alueelle on tyypillistä toisto, samaa asuntotyyppiä on satoja, pisimmässä lamellissa on 18 porrashuonetta. Alueiden arkkitehtuurissa konkretisoituu siirtymä rakennustekniikan ja arkkitehtuurin kehitysvaiheesta toiseen. Hakan alueen suurmuottitekniikka hyödyntää vielä 1950-luvun…
alue: 60.237602984,25.018449868 60.237003209,25.018438289 60.234723293,25.015029697 60.234517039,25.013825628 60.234810254,25.012992706 60.234672755,25.012584597 60.234468848,25.012982260 60.234126686,25.012351522 60.233576808,25.013147395 60.233350900,25.013713182 60.233619858,25.014534820 60.232768562,25.014962252 60.231625653,25.014619760 60.231337793,25.014802787 60.231270880,25.013572237 60.230736960,25.013479017 60.229315643,25.014586793 60.228841335,25.011692882 60.229401885,25.010788929 60.230315638,25.009802911 60.231271052,25.009977584 60.231544707,25.005172947 60.236032984,24.999079229 60.240338894,24.996318928 60.241149273,24.999532652 60.241347972,25.000274784 60.241205184,25.007215466 60.240306227,25.011263761 60.238085925,25.013561697 60.237602984,25.018449868
historia: Aluerakentamisella tarkoitetaan kaupungin, pankkien ja rakennusliikkeiden välistä yhteistyötä ja sopimusta kokonaisen uuden asuinalueen eli lähiön rakentamisesta, siihen nivoutuu myös ARAVA-järjestelmä ja asuntosäästäminen. Aluerakentamisen asuntosäästöjärjestelmää sovellettiin ensi kerran Kaivokselassa ja Pihlajamäessä. Pihlajamäki jaettiin tasan poliittisin perustein "oikeistolaisten ja vasemmistolaisten" intressipiirien, kuten rakennusliikkeideen, pankkien, osuusliikkeiden ja vakuutuslaitosten kesken. Aluerakentamisella haettiin ratkaisua kaupungistuvan maan suurten ikäluokkien asuntopulaan. Pihlajamäen kaava laadittiin 1959-1964, asuinrakentaminen valmistui 1964. Kaavan koillisosan – ns. Hakan puolen - kaavoitus ja rakennussuunnittelu eteni yhteistyössä KK:n asuntotuotanto-osaston kanssa. Esko Korhonen oli aiemmin suunnitellut mm. Hakan Roihuvuoren asuntoalueen kaavan ja rakennukset. Lounaisosan – Saton puolen kaavan ja suunnittelun viimeisteli 1960 järjestetty arkkitehtikilpailu, jonka voitti arkkitehti Lauri Silvennoinen.
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Donner, Julia
type: Kirjailija

bibliographic citation: Kääntyessään kulman ympäri hän erotti vilauksen Annasta ennen kuin tämä peittyi naapuritalon elokuvateatterista virtaavien ihmisten taakse. Hän seisoi isojen hopeakirjainten Fazer heijastuksissa. Tämä oli säädyllinen tapaamispaikka.
description: Romaanissa pappi Henrik ja Anna kohtaavat Fazerin kahvilassa.
references: Paimen
spatial: i6950

metadescription 9351
modified: 2010-09-17T11:06:58+0300

tarvittava kielitaito
type: ObjectProperty
comment: Kohteessa tarvittavat vaihtoehtoiset kielet. Oletusarvo: ei kielivaatimuksia.
domain: PlaceOfInterest
label: need language skill @en
range: luokka
sub property of: paikkakohteen objektiominaisuus

Asunto-osakeyhtiö Helsingin Nelikulma
type: Rakennus
alternative: Sturenkatu 37-41
is part of: i9273
is part of: i46
lat: 60.1952421922167
long: 24.9596541121687

Ruoholahden villat
type: Rakennus
alternative: Sadan markan villat
alternative: Villat
is part of: Kamppi
is part of: Sweet Love, ravintola
lat: 60.1654778853721
long: 24.9246070767385

metadescription 7656
modified: 2011-07-25T16:23:51+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1896892~S9*fin

kuvittaja
type: ObjectProperty
domain: Kirjallisuus
range: Kuvittaja
sub property of: author

Nikkolan ja Pirilän jokivarsiasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ilmajoen Nikkolan ja Pirilän taloryhmien edustavat eteläpohjalaisella viljelylakeudella sijaitsevan jokivarsiasutuksen kylärakennetta ajalta, jolloin Kyrönjoki toimi alueen pääkulkureittinä. Pohjalaistalojen päärakennusten julkisivut avautuvat joelle ja talousrakennukset on ryhmitetty niiden taakse. Tiiviisti rakennettua jokivarsikylää komeine puolitoista- tai kaksifooninkisine talonpoikaistaloineen on säilynyt muutamana ryhmänä. Parhaiten vanha asutusrakenne on säilynyt Pirilän, Fossilan ja Nikkolan alueilla, jossa talonpoikastalot pihapiireineen sijaitsevat vieri vieressä jokitöyräällä. Päärakennusten pitkät sivut ja puutarhat rajaavat pihaa joen puolelta talousrakennusten jäädessä tien puolelle. Ilmajoen rikasta talonpoikaista rakennuskulttuuria edustavat Nikkolassa Latva-Nikkolan ja Ala-Nikkolan talot 1800-luvun päärakennuksineen ja runsaine talousrakennuksineen. Joen vastakkaisella puolella on Herkoolin kartanomainen päärakennus vuodelta 1893. Pirilässä Ala-Pirilän, Pirilän, Keski-Pirilän, Rinta-Pirilän ja Yli-Pirilän päärakennukset muodostavat yhä erittäin tiiviin joen suuntaisesti rakennetun rivistön. Talousrakennukset on ryhmitetty maantien puolelle. Taloryhmän vastapäätä joen toisella rannalla ovat Ala-Fossi ja Keski-Fossi ja kaksikerroksinen Fossila. Nikkolan, Pirilän ja Fossilan pohjalaistaloista vanhimmat ovat 1800-luvun alkupuolelta. Joen länsirantaa seuraa ainakin 1600-luvulta samalla paikalla kulkenut Könnintie ja itäpuolella, kauempana rannasta nuorempi Nikkolantie. Nikkolantien varressa tien ja vanhan jokivarsiasutuksen väliin jää peltovyöhyke. Jokirannan asutuksen pohjoispuolella avautuu Kyröjoen Alajoen lakeus lukuisine latoineen ja jokisaunoineen. Nikkolan ja Pirilän jokivarsiasutus sijoittuu valtakunnallisesti arvokkaalle Ilmajoen Alajoki -maisema-alueelle.
alue: 62.751708155,22.579077185 62.751714384,22.581083557 62.751844349,22.582498298 62.751358726,22.584973697 62.750774150,22.584485873 62.750756371,22.584440992 62.749660405,22.583157577 62.748170379,22.582834865 62.747524500,22.582884228 62.747126124,22.580428566 62.747252597,22.578226373 62.747292234,22.577413611 62.749108930,22.574981718 62.751541515,22.576206762 62.751708155,22.579077185
historia: Kyrönjoen länsilaidalla, joen ja sitä myötäilevän maantien välissä oli aikoinaan Luhtaselan, Fossilan, Välkkilän ja Sihtolan kylien kilometrien pituinen yhtenäinen, pääosin kaksikerroksisten talonpoikaistalojen rivi. Joki oli seudun tärkein kulkureitti, ja pihapiirit rakennettiin edustaviksi joen suuntaan. Ilmajoen tärkein silta 1800-luvun alussa oli Nikkolan silta. Ainoa tie kulki silloin joen länsirannalla, ja Könnintien varrella maatilojen asuin- ja liikerakennusten pääjulkisivut rakennettiin tien suuntaan jo 1800-luvun loppupuolella. Joen liikenteellisen merkityksen vähentyi 1800-luvun aikana, ja 1900-luvun vaihteessa rakennettiin Nikkolantie Kyrönjoen itäpuolelle. Tällöin myös uudisrakentaminen siirtyi jokirannasta tien varteen.
kunta: k145
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Räsästen puutalo seisoi metsän reunassa. Talo oli kaksikerroksinen ja rintamiestalo-tyyliä, vähän uudempi vain. -- Tontti oli neliskanttinen ja sitä koristi muutama nuokkuva omenapuu ja poikien hiekkalaatikko.' (s. 14 -15)
description: Räsästen autotalli toimii pakopaikkana sekä kuvainnollisesti että kirjaimellisesti.
references: Sivukuja
spatial: Puistola

metadescription 454
modified: 2010-09-17T11:13:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1614313~S9*fin

Palokuntaelämää
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6489
spatial: i6490
temporal: i115
temporal: i108
temporal: i114
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i106
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku

metadescription 8107
modified: 2010-02-02T14:30:33+0300

metadescription 5603
modified: 2010-09-24T11:21:22+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

DCMI Metadata Terms
type: Ontology

bibliographic citation: "Mutta Helsinki oli perustettu vasta muutama vuosi sitten. Siellä oli vain puutaloja ja kaupungin laidoilla matalia savutorppia. Torin varrella olivat muutamien ulkomaalaisten kauppiaiden komeat talot ja kauppapuodit." (s. 11)
description: Lucia Olavintytär elää 1500-luvulla Hämeen linnan lähellä, mutta saman ajan Helsinki on mukana koko ajan Lucian tarinassa. Nuori Helsinki on lähikaupunki, johon pääsee ratsain tai kävellen polkua pitkin metsien halki tai hevosella ja reellä talvella. Lucia matkustaa äitinsä ja isänsä kanssa Helsinkiin hankiaisilla viemään vaatteita värjärille. Helsinki on vasta pieni kylä, jossa on matalia hirsitaloja ja piharakennukset niiden ympärillä. Talvella laivat ovat jäässä satamassa. Kylässä on lisäksi pieni puukirkko, hautausmaa ja koulu. Kaupunki on kuitenkin hyvin kansainvälinen. Siellä puhutaan monia kieliä, sillä Kustaa Vaasa houkutteli ulkomaisia kauppiaita muuttamaan sinne. Myös ulkomaisia palkkasotilaita on Helsingissä kuten Hämeen linnassakin. Kun Lucia ryöstetään, hänet viedään Helsingin kautta ulkomaille. Romaanissa kuvataan myös kesäistä Helsinkiä.
references: i1277
spatial: Helsinki yleisesti

Kivinen, Mikko
type: Muusikko

bibliographic citation: " Yksi Helsingin pitkistä raitiotielinjoista suuntautuu pienelle rähjäiselle esikaupunkialueelle. Vanhojen puuhökkelien ja lankkuaitojen reunustamalla aukiolla, lähellä posliinitehdasta, jonka ympärille yhdyskunta on kasvanut, linja tekee silmukan; siinä on sen päätepysäkki..." (s. 169)
description: Kahvila "Intia" sijaitsee raitiovaunun päätepysäkin lähellä ja siellä Tomas tapaa Nean.
references: i9064
spatial: i53

metadescription 8367
modified: 2010-01-05T16:52:17+0300

Turistit
type: Pop / Rock
language: StadinSlangi
language: fin
spatial: i7230
spatial: i6792
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i6665
spatial: i6509
temporal: i116
esittaja-musiikki: i483
saveltaja: i483

description: Lenin vieraili Vladimir Martynovits Smirnovin kotona Liisankatu 19:ssä marraskuussa 1905 saavuttuaan Tukholmasta Helsinkiin. Kirjassa kerrotaan myös Smirnovin kotonaan Leninille tarjoamasta päivällisestä. Helmikuussa 1906 Lenin tapasi samaisen Smirnovin luona Maksim Gorkin.
references: i8005
spatial: Liisankatu 19

Mäntyluodon luotsi- ja satamaympäristö (satama-asema)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mäntyluodon satama on monipuolinen satamahistoriaan ja merenkulkuun liittyvä ympäristö yhdessä viereisen Reposaaren kanssa. (Ks. erillinen Reposaaren yhdyskunta -kohde.) Porin satamien, Mäntyluodon ja Reposaaren, edustalla sijaitseva Kallon saari on historiallisesti merkittävä luotsipaikka. Kallossa olevat merenkulun turvalaitteet sekä luotsiasemat muodostavat ajallisesti monikerroksisen, suhteellisen tiiviin ja hyvin säilyneen rakennuskokonaisuuden. Vilkkaassa satamamiljöössä olevat rakennukset ovat säilyttäneet yhteytensä alkuperäiseen toimintaympäristöönsä. Kallon majakka koostuu rautaisesta 9,3 metriä korkeasta graniittijalustalle perustetusta loistotornista ja siinä kiinni olevasta puurakennuksesta (1885/1903). Tornissa on kaksi edelleen toimivaa valolaitetta, joista toinen on majakan alkuperäinen diopterinen valolaite. Majakan vieressä on vanha sumumerkinantoasema (1906). Konesuojana ja koneenkäyttäjän asuntona toiminutta rakennusta on laajennettu toisen maailmansodan jälkeen, jolloin siitä myös poistettiin sumutorveen liittynyt tekniikka. Kallon luotsiasemalla on vanha, Krimin sodan jälkeen rakennettu luotsivartiotupa (1859). Mäntyluodon satama-alueen meriliikennehistorialliseen kokonaisuuteen uudistuneella satama-alueella kuuluu satamaloistoksi 1903 arkkitehti Gustaf Nyströmin suunnitelmin rakennettu koristeellinen ns. Ryssäntorni, joka on nykyisin valoton tunnusmajakka. Mäntyluodon satama-alueen satamarataan liittyy asemamiljöö puistoineen. Asemarakennusta, joka on valmistunut 1900 arkkitehti Bruno Granholmin laatimien tyyppipiirustusten pohjalta, on laajennettu 1900-luvun alussa. Satamaliikenteen kasvuun liittyy myös aseman viereen 1918 valmistunut hotelli ja ravintola. Satama-alueeseen liittyy Uniluodon pieni ja tiheästi rakennettu yhdyskunta suorakulmaisine tontteineen ja pienine asuinrakennuksineen, jotka ovat pääasiassa 1900-luvun alusta. Rakennuksista edustavin on nykyisin kouluna toimiva Johan Nordstrandin suunnittelema ja merikapteeni Oscar Heinen r…
alue: 61.592715559,21.490926427 61.592830866,21.494378493 61.592792686,21.496119873 61.592633133,21.496083920 61.591793060,21.494462563 61.591866906,21.491702914 61.592024353,21.486379964 61.592430034,21.485802518 61.592715559,21.490926427
historia: Vanhin tunnettu luotsiasema rakennettiin Kalloon 1851. Se tuhoutui Krimin sodassa 1854. Ilmeisesti 1800-luvun lopulla luotsitoiminta siirtyi Reposaareen, missä on edelleen komea tähystystornilla varustettu kaksikerroksinen luotsiasema. Reposaaren sataman merkitys väheni kun Mäntyluodon satama rakennettiin 1800-luvun loppupuolella. Luotsit siirtyivät takaisin Kalloon, kun Kallon ja Mäntyluodon välille rakennettiin 1960-luvulla pengertie. Kesällä 1874 luotsitirehtööri Justus Erikson ehdotti Kalloon sektoriloistoa, joka ohjaisi laivat turvallisesti sataman suulla olevan Trekantin matalikon ohi. Hanke toteutui kymmenen vuotta myöhemmin. Saarelle tehtiin puinen loistokoju, johon tuli myös majakanvartijan asunto. Majakkaa uusittiin 1900-luvun alussa, jolloin sen kylkeen rakennettiin rautainen loistotorni ja perustettiin sumumerkinantoasema. Kallossa oli edelleen 1920-luvulla yksi vanhempi ja kaksi nuorempaa majakanvartijaa. 1930-luvulla majakka muutettiin ensin kaasu- ja sitten sähkökäyttöiseksi. Uudistusten yhteydessä lopetettiin myös majakan miehitys. Porin edustan meriliikenteeseen liittyy lisäksi Kaijankarin merimajakka, joka valmistui 1933. Mäntyluodon pohjoispuolella oleva Reposaari oli satamapaikkana vanha ja Porin ulkosatama 1800-luvulta alkaen. Kaksi vuotta Tampere-Pori -radan valmistumisen jälkeen senaatti käsitteli rautatien rakentamista Porista Mäntyluotoon. Edellisenä vuonna oli talviliikennekomitea päätynyt ehdottamaan Reposaari-Mäntyluotoa Suomen toiseksi talvisatamaksi siinä tapauksessa, että Hangon satama osoittautuisi tuuli- ja jääsuhteiden vuoksi käyttökelvottomaksi. Edellytyksenä tälle oli että Mäntyluotoon rakennettaisiin rautatie ja tarpeelliset satamalaitteet. Valtion osoittamasta kiinnostuksesta johtui myös se, että Mäntyluodon satamaa ryhdyttiin rakentamaan suurisuuntaisemmin kuin Porin kaupunki oli suunnitellut. Sekä rautatie että satama annettiin tie- ja vesirakennusten ylihallituksen tehtäväksi. Rautatien rakentaminen aloitettiin 1897 ja satama…
kunta: k609
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: hotelli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7378
spatial: i7377

Ranta, Matti
type: Kirjailija

Urheilupuiston juoksuhaudat
type: Fakta
content: Keskuspuistossa, Pirkkolan uimahallin lähettyvillä on vanhoja vallihautoja. Mitä varten ja milloin ne on tehty? Pirkkolan urheilupuistossa on venäläisten ensimmäisen maailmansodan aikana rakennuttamia linnoituslaitteita. Ne kuuluvat Helsingin ympärille 1914-1918 rakennettuun linnoituslaitteiden ketjuun, joka oli osa Venäjän pääkaupunkia Pietaria suojaavasta puolustusjärjestelmästä. Venäjä oli sodassa Saksan kanssa, ja linnoitusketju rakennettiin siltä varalta, että saksalaiset yrittäisivät hyökätä Pietariin Suomen kautta. Linnoitusketjuun kuuluvia rakennelmia on nähtävissä monissa paikoissa eri puolilla Helsinkiä sekä Espoon itäosassa. Linnoituslaitteiden rakentaminen oli aikanaan Suomen suurin rakennustyömaa. Rakentajina toimivat venäläiset sotilaat ja linnoitustyöläiset, mutta työssä oli myös paljon suomalaisia, sekä vapaa-ehtoisia että pakko-otolla töihin määrättyjä. Venäläiset toivat töihin myös pari tuhatta vankia Kaukoidästä. Pirkkolassa linnoitusten rakentaminen aloitettiin vuonna 1915. Alueella on kallioon louhittuja ja maahan kaivettuja yhdys- ja taisteluhautoja, joita on osittain betonoitu, sekä betonista valettuja tulipesäkkeitä ja suojahuoneita sekä ammusvarasto, joiden katot on räjäytetty. Varustuksiin kuluu myös kallioon louhittuja luolia, joista kaksi on varastokäytössä. Asemat on osittain hävitetty ja täytetty. Lähdeteoksissa on karttoja linnoituslaitteiden sijainnista maastossa. Helsingin ympärille rakennettu linnoitusketju on merkittävä sotahistoriallinen muisto oman aikakautensa sotilas- ja linnoitustekniikasta ja liittyy maamme historiassa tärkeään murrosaikaan. Linnoitusketjua ei kuitenkaan koskaan käytetty suunniteltuun tarkoitukseensa. Venäläiset vetäytyivät varustuksista keväällä 1918 valkoisten puolelle kansalaissodassa tulleiden saksalaisten joukkojen lähestyessä Helsinkiä, mutta asemia käytettiin saksalaisten ja punakaartilaisten välisissä pienehköissä taisteluissa muun muassa Pasilassa. Kansalaissodan jälkeen linnoituslaitteet jäivät rapp…
language: fin
spatial: i8129
temporal: i107

bibliographic citation: "Kaupunkiin tultaessa miellyin kerrostaloriveihin, samoihin jotka yhä reunustavat Mannerheimintietä. Eteen on kohonnut Finlandia-talo ja muita, mutta ne eivät tunnu miltään silloin näkemiini viisikerroksisiin kivitaloihin verrattuna." (Takala, s. 5)
references: i1774
spatial: i6351

metadescription 4285
modified: 2010-09-17T11:23:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1434221~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1688365~S9*fin

metadescription 71
modified: 2009-04-29T08:22:13+0300

bibliographic citation: "Mistäs alkaen tämä Korsubaari on vaaralliseksi muuttunut? Numminen kysyi äänekkäästi sisään astuessaan. Eihän tää oo ku tavallinen keskikaljapaari. Sitä paitsi tääll on helvetin hyvä kotiruoka. Me käyrään tolta rakennukselta joka päivä täällä syämässä. On helvetin hyvä kotiruaka. Puhuja oli raavas mies. ... Siinä jutellessa Numminen tuli maininneeksi olevansa matkalla Tampereelle päin. Tukevampi nuori mies kysyi oitis voisiko hänen ystävänsä päästä kyytiin. Ystävä oli matkalla Tampereelle. Numminen lupasi kyydin Toijalaan asti. 'Laivat' alkoi kuulua levyautomaatista." (s. 22)
references: i7066
spatial: Korsubaari

Runne, Ossi
type: Muusikko

metadescription 8603
modified: 2010-09-17T11:27:47+0300

Eino Leinon kolikko
type: Fakta
content: Esplanadin puistossa on kaikkien tuntema Eino Leinon patsas. Mitä lie patsaan veistänyt taiteilija ajatellut pannessaan Leinon vasempaan kämmenpohjaan kuparisen lantin? Sillä lie jokin symbolinen merkitys. Legenda kertoo, että Leinon ystävät eivät halunneet päästää juhlimisesta pitävää ja usein rahatonta Leinoa Esplanadille varattomana. Leinon on myös eläessään kerrottu lausahtaneen, ettei ole köyhä niin kauan kun hänellä on kädessään markan kolikko. Eino Leinon patsaan (paljastettiin vuonna 1953) on veistänyt Lauri Leppänen (1895-1977). Patsaan kädessä olevan kolikon takana ei kuitenkaan ole Leppänen itse, vaan häntä avustanut kuvanveistäjä Toivo Jaatinen, joka paljasti Helsingin Sanomissa (17.7.2004) totuuden helsinkiläisiä askarruttaneen kolikon tapauksesta: Toivo Jaatinen toimi vastavalmistuneena nuorena miehenä Leppäsen avustajana yhdessä Mauno Juvosen kanssa. Miehet valmistivat Leinon patsaan kipsimallin Leppäsen ateljeessa. Leppäsen vierailla oli tapana laittaa rahaa savesta muotoillun patsaan käteen ja siitä Jaatinen ja Juvonen saivat idean: Jaatinen upotti viiden markan kolikon savimallin käteen, josta se sitten päätyi myös lopulliseen pronssipatsaaseen. Lähteet: http://fi.wikipedia.org/wiki/Eino_Leino ”Toivo Jaatinen laittoi kolikon patsaan käteen” (Lotta Lehtonen), Helsingin Sanomat, 17.7.2004
language: fin
spatial: Esplanadin puisto
temporal: 1950-luku

metadescription 3453
modified: 2010-09-17T11:25:39+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1579406~S9*fin

metadescription 9078
modified: 2010-05-04T13:56:24+0300

metadescription 6574
modified: 2010-02-02T18:08:21+0300

Vaara, Tero
type: Muusikko

jauhot
created: 2012-05-28T13:09:32.389+00:00
modified: 2012-05-28T13:09:32.657+00:00
preferred label: mjöl @sv
preferred label: flours @en

metadescription 6908
modified: 2010-02-02T15:32:13+0300

metadescription 8863
modified: 2010-03-24T15:23:27+0300

Vähäkankaan kyläraitti
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vähäkankaan tiivis kyläraitti puolitoistakerroksisine pohjalaistaloineen edustava ja hyvin säilynyt esimerkki Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan jokilaaksoille tyypillisestä puhtokylästä. Kankaan kylään kuuluva Vähäkankaan nauhakylä sijoittuu Kalajokilaaksossa peltolakeudelta kohoavalle osittain kallioiselle, viljelyyn kelpaamattomalle harjanteelle. Talot ovat tiiviinä ryhmänä ja viljelysarat ulottuvat kylästä joelle. Vähäkankaan ydinalueella on kahdeksan kookasta, keskipohjalaista rakentamistapaa edustavaa puolitoistakerroksista talonpoikaistaloa, jotka piharakennuksineen muodostavat yhtenäisen raittinäkymän. Keskeiset talot ovat Pitkäsaari, Heino eli Vähäkangas, Otontalo eli Lähdemäki, Kivimäki, Ylimäki, Eskontalo eli Välipelto, Jussintalo ja Pihlajisto. Pitkänomaisissa asuinrakennuksissa on noudatettu ns. karoliinista pohjakaavaa. Porstuan päässä pieni kamari. Suuri tupa on kooltaan yleensä kahdeksan metriä pitkän hirren mittainen. Tuvan päässä on kaksi kamaria ja porstuan toisella puolella iso kamari. Kuusiruutuiset ikkunat ovat huoneiden keskiosassa, tuvassa kaksi molemmilla sivuilla. Runsas puusto täydentää kyläraitin kokonaisuutta. Myös uudempien asuinrakennusten pihoissa on vanhoja aittoja. Vähänkankaan kyläraitti on osa Kalajokilaakson valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 64.068599693,24.665936853 64.068034287,24.669208067 64.067639454,24.670534259 64.067323293,24.672047779 64.067110034,24.672566073 64.066648888,24.676095755 64.066282874,24.677139051 64.066111925,24.677868153 64.065351751,24.680910020 64.065175724,24.682414008 64.064750218,24.684633746 64.064700948,24.685908554 64.064485940,24.686601660 64.062260807,24.677394668 64.065405110,24.663893927 64.065773715,24.664353019 64.066966627,24.664987908 64.068253012,24.665495813 64.068599693,24.665936853
historia: Vähäkankaan ydinosa lienee saanut alkunsa 1780-luvulla perustetusta Vähäkankaan talosta. Vähänkankaan raitti alkoi kehittyä 1800-luvulla kyläntapaiseksi puhdoksi. Vähäkankaan historiaan liittyy Kallio-suku, jonka omistuksessa moni raitin taloista on ollut. Pihapiirien välitse suikertava kylätie rakennettiin maantieksi 1912.
kunta: k977
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin henki
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i273
saveltaja: i8528

Ystävät kaukana
type: Dekkari
language: fin
relation: i9046
spatial: i72
temporal: i116
kirjoittaja: i2324

Vanha raitiolinja Pasilassa
type: Fakta
content: Muistini mukaan kulki raitiovaunu nykyisen huoltoaseman kohdalta (Nesteen asema) ja meni sieltä Pasilaan vielä viisikymmentäluvulla. Linja lopetettiin ja tilalle tuli bussi 23, joka ajoi ainakin Ilmalaan saakka. Koska raitiovaunu (numero oli joko 9 tai 11) lopetettiin, ja mistä mihin se kulki? Suomen Raitioseuran sivujen mukaan kysymyksessä oli linja 10, jota liikennöitiin kyseisellä välillä 09.09.1928-21.09.1952. Reitti oli seuraava: Nordenskiöldinkatu - Pasilan tori - Nordenskiöldinkatu (päätesilmukka nykyisen huoltoaseman ympäri) - Pasilankatu. Päätepysäkki oli Pasilankadun ja Kyllikinkadun risteyksessä Pasilan torilla. Matkustajilla oli ilmainen vaihto-oikeus linjalle/linjalta 3 Nordenskiöldinkadun pysäkillä. Tuon ajan asemakaavasta ei Länsi-Pasilassa ole käytännössä enää mitään jäljellä.
language: fin
spatial: i9237
spatial: i9236
temporal: 1950-luku
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i108

metadescription 7025
modified: 2010-01-19T15:03:35+0300

Hiltulan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hiltulan kylä edustaa savolaista mäkiasutusta. Kylä, joka on edustavaa itäsuomalaista kulttuurimaisemaa talonpoikaisrakennuksineen, sijaitsee Savonlinna-Mikkeli -maantien pohjoispuolella. Maisema polveilee rinnepeltoina mäeltä toiselle. Kylän talot Taskila, Vanha-Taskila, Lautiala ja Viisala ovat sijoittuneet kukin omalle mäelleen. Maantie on ottanut luontevasti sijansa pellon ja metsän rajan muodostamassa maisematilassa. Pihapiirit ovat tiivisti rakennettuja ja korkeat kuuset sekä lehtevät puut osoittavat kauas niiden sijainnin. Maantien varressa on kylän vanha mylly patoineen.
alue: 61.955732029,28.434768828 61.962806459,28.410404443 61.962406430,28.403720032 61.957162951,28.393862060 61.957509532,28.377540046 61.959021479,28.374945732 61.963760002,28.384447847 61.968455959,28.378101740 61.969302066,28.379961814 61.970878507,28.395951505 61.960914305,28.436952082 61.956902064,28.436689751 61.955732029,28.434768828
historia: Hiltulan Säynejärven ja Putkilahden väliselle kannakselle levittyneessä kylässä oli 1560-luvulla jo 14 taloa. Vanha-Taskila on vuodelta 1652 periytyvä sukutila. Sen kaksikerroksinen päärakennus rakennettiin 1800-luvun puolivälissä samoin kuin Ilohovin päärakennus. Taskilan ja Lautialan asuinrakennukset valmistuivat 1800- ja 1900-luvun taitteessa. Viisalan päärakennus vuodelta 1818 tuhoutui tulipalossa 2005, mutta rakennuksista säilyi mm. tilan suuri navetta vuodelta 1910.
kunta: k681
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Törnävän sairaala ja Seinäjoen keskussairaala
type: AreaOfInterest
alue: 62.766067184,22.834350479 62.765724561,22.834035274 62.765062626,22.833170281 62.764487267,22.832160787 62.763935827,22.831445391 62.763234093,22.831280331 62.761913799,22.831202593 62.761095315,22.831186036 62.760221777,22.830846856 62.760031479,22.828834903 62.761379571,22.828886124 62.763956378,22.825720220 62.769042081,22.826348141 62.769594000,22.820230808 62.770106124,22.819494068 62.770782644,22.818232592 62.771788658,22.816775281 62.771981979,22.816802202 62.774338766,22.820669173 62.775598065,22.822713509 62.776158441,22.823670312 62.775036916,22.825649288 62.774528800,22.826074499 62.773133755,22.827294822 62.773429401,22.829394843 62.773559682,22.830455279 62.772157061,22.831454930 62.771914317,22.831855081 62.771365374,22.833233806 62.770142731,22.833881020 62.769015314,22.833972611 62.769059733,22.835917803 62.769097158,22.837558069 62.768689969,22.837484065 62.768707684,22.834506263 62.767117786,22.834532471 62.766067184,22.834350479
kunta: k743
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Mä olin asunut Linjoilla vain pari viikkoa, kun hiffasin, ettei ole aivan helppoa asettua toisten nurkille. Kalliossa jengeillä oli tarkat rajat. Jos muutat niiden reviireille, sulle tehdään testi ja tsekataan mistä sä oot tehty." (s. 43)
description: Perheen seuraava koti oli Toisella linjalla, tornitalon kahdeksannessa kerroksessa.
references: i8659
spatial: i6529

Lain mukaan
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i82
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1956.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2onb/
näyttelijä: Riuttu, Leo
näyttelijä: i8599
ohjaaja: Hällström, Roland af

description: Kirjan tapahtumat keskittyvät Ullanlinnan kaupupunginosaan.
references: Kuja
spatial: i35

King's Kakadu
type: Ravintola
alternative: Iso Roobertinkatu 20-22
alternative: Ravintola King's Kakadu
is part of: i34
lat: 60.162954370098
long: 24.9413189230216

metadescription 9314
modified: 2010-09-17T11:09:06+0300

Snellmaninkatu 19
type: Osoite
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1727615046382
long: 24.9538088491822

metadescription 6810
modified: 2009-08-25T14:55:44+0300

metadescription 1660
modified: 2010-04-16T09:52:53+0300

metadescription 7285
modified: 2010-02-02T15:32:08+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: i7091

Pasilan poliisitalo 2
type: Rakennus
alternative: Pasilanraitio 11
is part of: i50
is part of: Pasila
lat: 60.2006328345984
long: 24.9261979701888

Bulevardi 1
type: Osoite
alternative: Frenckellska huset
is part of: i33
is part of: Kamppi
lat: 60.1665620872004
long: 24.9427620365469

metadescription 7619
modified: 2010-02-02T15:39:49+0300

Johanneksen kenttä
type: MuuPaikka
alternative: Johanneksenpuisto
alternative: Johari
is part of: i35
lat: 60.1624870430361
long: 24.9450283833462

metadescription 9574
modified: 2011-03-17T12:54:12+0300

I Helsingfors är husen inte speciellt vackra
type: Musiikki
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i509
saveltaja: Backholm, Karl-Gustav

description: Nymanin talon arkkitehti
references: i7143
spatial: i8733

Åhman, Pepe
type: Kirjailija

metadescription 7879
modified: 2010-02-04T16:48:35+0300

Humalluodot
type: MuuPaikka
is part of: i9404
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.180797800771
long: 24.9095093539576

metadescription 417
modified: 2010-09-17T11:12:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin

metadescription 5232
modified: 2010-09-17T11:10:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1535512~S9*fin

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Kurvilansaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 66.121975500,24.946679627 66.121898337,24.935787760 66.121999718,24.931457131 66.122669892,24.925452256 66.122848328,24.918420688 66.123389164,24.914671232 66.123488356,24.906859936 66.123392788,24.904846939 66.123393007,24.904823363 66.123810174,24.905430039 66.125600853,24.908313819 66.126353013,24.911788947 66.127610872,24.919040426 66.127904473,24.923957412 66.127699359,24.930711897 66.127062889,24.937557216 66.125583880,24.940933627 66.123694390,24.944475864 66.121975500,24.946679627
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k845
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaustakuja
type: Katu
is part of: Mellunmäki
lat: 60.2301493198854
long: 25.1138317214774

Uudenmaankatu
type: Katu
alternative: Nylandsgatan
is part of: Kamppi
lat: 60.1639766031767
long: 24.9385928441246

metadescription 7521
modified: 2010-02-02T15:35:15+0300

metadescription 5492
modified: 2010-09-17T11:07:33+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Ullanlinnankatu 1
type: Osoite
alternative: Tähtitorninrinne
is part of: i33
lat: 60.1636263490826
long: 24.9477125827134

bibliographic citation: "Kun ajattelen tätä varsinaista kotiamme, näen aina Antinkadun (nyk. Lönnrotinkatu) aivan kuin tulvillaan aurinkoa, olkoon sitten mielessäni keväinen maaliskuu, jolloin kävelimme katuojassa ohuella lasisella jäällä, joka narskahtaen särkyi keveitten jalkojemme alla, tai lämmin kesäinen päivä, jolloin kiellosta huolimatta juoksimme kadulle ja huusimme pihallemme jäätelönmyyjää, joka laakean hattunsa päällä kantoi isoa täytettyä jäätelösaavia huutaen täyttä kurkkua: 'Karoosi, maroosi!' Me emme saaneet ostaa häneltä muuten kuin viemällä oman lasin ja lusikan, sillä äiti sanoi, että venäläiset aina ovat niin likaisia. Muistan miten taitavasti mies osasi viiltää jäätelöä lasin täyttävän pyörylän, joka oli aivan ontto, ja miten me pyysimme: 'Packa på, packa på', saadaksemme 10 pennillä mahdollisimman suuren annoksen tätä harvinaista herkkua. Kymmenpenniset olivat silloin ainakin meille suuria rahoja." (s. 18-19)
description: Katri Bergholmin (o.s. Ignatius) lapsuudenkoti oli Fredrikinkatu 32:ssa vuodesta 1881.
references: Kuultua ja elettyä
spatial: i9078

Kyminlinnan maalinnoitus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kyminlinna on suurista linnoituksista ainoa lähes kaikkine etuvarustuksineen säilynyt Kaakkois-Suomen linnoitus. Kyminlinna on osa keisarinna Katariina II:n aikana aloitettua Ruotsia vastaan rakennettua linnoitusketjua. Epäsäännöllisen pentagonin muotoinen tähtimäinen linnoitus, joka rakentuu viidestä bastionista ja niiden välisistä kurttiinimuureista ja kaponieereista, on sisähalkaisijaltaan lähes puolen kilometrin mittainen. Linnoitusniemen alue on kokonaispinta-alaltaan yli 80 hehtaaria. Linnoituksen sisäpuolella on rakennuskantaa 1810-luvulta, kuten vartiorakennus kummankin portin tuntumassa sekä upseerisiipi, sotilaskasarmi ja entinen keittiörakennus linnoituksen koillisosassa. Kyminlinnan koillinen portti on tehty 1930-luvulla käyttäen mallina Kyminlinnan ensimmäisen maalinnoituksen porttipiirustusta. Alkuperäisen linnoitusportin kaltainen lounaisportti on rekonstruoitu 1980-luvulla. Linnoituksen ulkopuolella koillisessa sijaitseva puinen komendantintalo vuodelta 1879 toimii ravintolana ja varuskuntakerhona. Kyminlinna on rakennettu keskiaikaisen kuninkaankartanon, Kymenkartanon maille. Nykyään kartano sijaitsee linnoituksen pohjoispuolella Kymijoen monihaaraisessa suistomaastossa rannalla, jossa Suuri Rantatie ylittää Kymijoen. Kartanon mansardikattoinen päärakennus on linnoituksen rakentamisen ajalta 1790-luvulta ja suuret graniittiset talousrakennukset 1900-luvun alusta. Linnoitusmuurin länsipuolella, Kymijoen saarella on Sutelan keskiaikainen kylätontti, jonka kylärakenne ja tiestö ovat säilyneet hyvin. Kyminlinna on osa Kymijoen laakson valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 60.509326345,26.874609333 60.510246699,26.873123094 60.512055251,26.869828232 60.513643365,26.868725867 60.515331341,26.866774906 60.516397682,26.866377018 60.516614485,26.869916817 60.515742745,26.870943074 60.514962717,26.875347541 60.514728717,26.876150402 60.514755283,26.878179980 60.514953166,26.879894749 60.514670996,26.880560939 60.514461518,26.881113017 60.514524502,26.882490975 60.514936512,26.886365638 60.512372446,26.887359160 60.512206762,26.890512969 60.512201023,26.890622007 60.512311139,26.894247756 60.510837134,26.897010457 60.509665961,26.900263279 60.508872086,26.901297130 60.507855751,26.902331604 60.506140576,26.904012506 60.505375572,26.900985629 60.504928293,26.897957735 60.503911441,26.898283127 60.503243568,26.897834252 60.503147737,26.897189914 60.503655225,26.895834889 60.503556488,26.891581629 60.502471753,26.886687349 60.502952623,26.878037689 60.503777493,26.878198363 60.503995838,26.877835733 60.503936034,26.875971495 60.504856885,26.875001243 60.505712697,26.872484331 60.506030600,26.872611895 60.506985370,26.873897269 60.507622878,26.875763961 60.508676364,26.875703308 60.509326345,26.874609333
historia: Kymenkartanosta muodostettiin kuninkaankartano 1556. Wrangel-suvulle se siirtyi 1629. Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. 1790-luvulla kruunu lunasti kartanon maat, joille ryhdyttiin rakentamaan Kyminlinnaa. Tuon jälkeen kartano perustettiin nykyiselle paikalleen Kymijoen ja linnoituksen pohjoispuolelle. Kyminlinna kuului Pietarin suojaksi rakennettuun linnoitusvyöhykkeeseen. Ensimmäinen maalinnoitus rakennettiin Katariina II:n käskystä ja kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla 1791-1792 Kymijoen haarapaikkaan Suuren Rantatien varrelle sulkemaan Ruotsin puolelta Haminaan ja Viipuriin johtavaa tietä ja joen ylityspaikkoja. Nykyisen, ensimmäistä linnaketta huomattavasti laajemman linnoituksen rakentaminen aloitettiin 1803 (J.P. von Suchtelen). Ensimmäinen maalinnoitus purettiin lähes kokonaan ja materiaali hyödynnettiin uuden linnoituksen rakentamisessa. Linnoituksen merkitys väheni 1810-luvulla valtiollisen tilanteen muututtua ja se lakkautettiin. Kyminlinna toimi sen jälkeen venäläisenä varuskuntana aina Suomen itsenäistymiseen asti. Linnoituksessa oli inkeriläisten pakolaisten leiri 1920-1930-luvulla ja 1950-luvulta alkaen varuskunta. Kyminlinnan itä- ja eteläsivujen kivirakenteet korjattiin alkuperäisen mukaiseen asuun 1980-luvulla. Muun linnoituksen restaurointi jatkuu edelleen.
kunta: k285
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sanomatalo
type: Rakennus
is part of: Kluuvi
lisätietoja: http://www.sanomanews.com/Content.aspx
lat: 60.1725042490443
long: 24.93792025591

metadescription 9810
modified: 2012-01-20T16:50:51+0300

metadescription 7781
modified: 2010-02-02T14:48:23+0300

Malmgårdin kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Malmgårdin kartano linnamaisine päärakennuksineen, suurine tiilisine talousrakennuksineen, kuusiaitoineen ja puistoineen luo poikkeuksellisen historiallisen ja maisemallisen kokonaisuuden peltolakeuksien keskelle. 1800-luvun historismiin tukeutuvalle päärakennukselle on harvoja vastineita Suomessa. Malmgårdin kartano sijaitsee Forsbyn ruukinalueen pohjoispuolella Koskenkylänjoen länsirannalla, Päijänteen alueelle johtavan vanhan kauppatien varrella. Kaksikerroksinen, peittämättömästä tiilestä muurattu linnamainen kartanon päärakennus on saanut tyylivaikutteensa pohjoisranskalaisesta renessanssista. Kaksikerroksinen tiililinna, johon liittyy kaksi yksikerroksista pihalle työntyvää siipeä, on rakennettu 1882-85 arkkitehti F.A. Sjöströmin piirustusten mukaan. Kartanon interiöörien yleiskäsittely ilmentää kertaustyylejä ja huomattavin tila on toisen kerroksen suuri ritarisali loisteliaine seinä- ja kattomaalauksineen. Päärakennuksen liittää puistoon terassi ja portaikkorakennelma. Englantilaistyylinen maisemapuisto on osittain rakennettu puutarhuri M. G. Steniuksen 1884 laatimien suunnitelmien ja osittain maisema-arkkitehti A. F. Rydbergin 1890 tekemien suunnitelmien mukaan. Kartanolinnan koillispuolella on talouspiha, jonka rakennukset ovat pääasiassa 1800-luvun jälkipuolelta.
alue: 60.528688749,25.942157289 60.526262388,25.930440977 60.527455680,25.928076902 60.525580784,25.922061126 60.528783424,25.919608773 60.532752442,25.912275797 60.543707574,25.920194852 60.552646585,25.929880160 60.555951359,25.928211286 60.557595033,25.928640523 60.554709892,25.945069894 60.551477781,25.947861430 60.550241166,25.952092054 60.549452314,25.956092911 60.548041676,25.956900648 60.542909635,25.951087590 60.541460196,25.949046192 60.538093022,25.948135040 60.534769054,25.945987777 60.531715498,25.944583633 60.529748035,25.943359218 60.528688749,25.942157289
historia: Malmgårdin kartano muodostui kahdesta Ernst Creutzille lahjoitetusta tilasta 1622, mistä lähtien kartano on säilynyt samalla suvulla. Vuonna 1684 kartanosta muodostettiin säteriratsutila. Vanha asuinpiha käsitti empiretyylisen päärakennuksen ja kaksi mansardikattoista sivurakennusta. Nykyisen päärakennuksen valmistuttua vanha asuinrakennus muutettiin kansakouluksi ja sivurakennukset työväenasunnoiksi. Malmgårdin ulkotilan Tetomin mailla, pienessä metsäsaarekkeessa on perimätiedon mukaan sijainnut Pernajan ensimmäinen kirkko.
kunta: k434
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Ees taas Aleksilla, sata näyteikkunaa. Enpä taida jaksaa, vaatteita nyt sovittaa.
references: Turistit
spatial: i6665

Asikainen, Risto
type: Muusikko

metadescription 2965
modified: 2010-09-17T11:20:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1550971~S9*fin

description: Rakennushallituksen, silloisen Yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja eli ylitirehtööri 1917-1921.
references: i7924
relation: i7378

description: Elokuvassa ollaan Kulosaaren kasinon edustalla.
references: i8580
spatial: i8298

Emil Cedercreutzin Harjula ja Maahengen temppeli
type: AreaOfInterest
kuvailu: Harjula, Maahengen temppeli ja taidemuseo on taiteilija Emil Cedercreutzin persoonaan sitoutuva kulttuurikeskus. Rakennukset ja Emil Cedercreutzin keräämä laaja kansatieteellinen kotiseutukokoelma muodostavat näyttävän museo-, henkilö- ja kulttuurihistoriallisen kokonaisuuden. Puurakenteinen Harjula on kuvanveistäjä, vapaaherra Emil Cedercreutz Kokemäen rannalle 1914 rakennuttama maaseutuateljeekoti. Taiteilijan suunnittelemassa omaperäisessä rakennuksessa on hyödynnetty vanhoista maalaisrakennuksista purettuja osia. Muita taiteilijoiden rakennuttamia taiteilijakoteja maaseudulla ovat esimerkiksi Kalela, Ainola, Visavuori ja Hvitträsk. Harjulan yhteydessä on museoksi rakennettu Maahengen temppeli. Tämän alkuperäisen Maahengen temppelin rinnalla on Emil Cedercreutzin säätiön ja Harjavallan kaupungin rakennuttama taidemuseo, uusi Maahengen temppeli, Cedercreutzin kokoelmia ja museotoimintaa varten. Taidemuseo on Satakunnan ensimmäinen taidemuseorakennus.
alue: 61.293855579,22.186095776 61.293769241,22.185247922 61.293808747,22.184307513 61.293986820,22.183599590 61.294626693,22.183688615 61.294563079,22.185602741 61.294993360,22.186586051 61.295188054,22.188479511 61.295253072,22.188909741 61.295214104,22.189785339 61.294653734,22.189536747 61.294189683,22.188999554 61.294133659,22.188250191 61.293855579,22.186095776
historia: Emil Cedercreutz (1879-1949) syntyi Köyliönkartanossa. Hän rakennutti taiteilijakoti Harjulan Kokemäenjoen Havingin kosken partaalle 1914. Muistiinpanoissa taiteilija kuvasi tapahtumaa seuraavasti: "ostin maan ja joukon vanhoja hirsirakennuksia.- Kaikki nuo rakennukset liitettiin toisiinsa yhdistävin käytävin ja vilpoloin ja erilaisten talojen muodostamasta yhdistelmästä syntyi erikoinen, monipuolinen ryhmä." Harjulaa edelsi Ilmilinna -niminen maaseutuateljeekoti, joka rakennettiin Köyliöön Ilmijärven rannalle Köyliönkartanon maille 1905. Cedercreutzin Satakunnasta kerättyjen esineiden säilytykseen tarkoitettu museorakennus, Maahengen temppeli, rakennettiin kuudessa vaiheessa 1916-1942. Harjulan pihaan valmistui ateljee ja veistossali 1936. Emil Cedercreutzin säätiö laajensi rakennusta 1956 kahdella näyttelyhallilla. Uusi museorakennus rakennettiin arkkitehti Jonas Cedercreuzin suunitelmin 1971, 1977 ja 1996. Viimeisen vaiheen piirustukset ajantasaisti arkkitehti Mariana Cedercreutz. Maahengen temppelillä ja kokoelmilla taiteilija halusi kunnioittaa maatyötä, maan, auringon ja ihmisen yhteistyötä. Museoon tallennettiin Kokemäenjokilaaksosta kerättyä maaseudun elämästä kertovaa esineistöä. Vähitellen museo laajeni esittelemään Ala-Satakunnan kansan kulttuuria.
kunta: k079
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Laajasalo
type: Kaupunginosa
lat: 60.1715309568448
long: 25.038465140774

Pihlajasaaren muurin mainos
type: Fakta
content: Miksi Helsingin Pihlajasaaren itäpäässä olevassa betonimuurissa on luettavissa teksti "Standard Oil"? Se näkyy tietyssä valossa varsin selvästi vaikka on jo kovin kulunut. Onko kyseessä vain vanha mainos? Itäisen Pihlajasaaren suuri pyöreä betoninen suojarakennelma on jäänne Nobel-Standard nimisen yhtiön suurista bensiinisäiliöistä, joista se luopui sotien jälkeen vuonna 1947. Nobel-Standard oli yksi ensimmäisistä öljytuotteiden maahantuojista Suomessa. Nykyään Nobel-Standard tunnetaan paremmin Oy Esso AB:nä. Äskettäin Esso myytiin osaksi SOK:n ABC-ketjua, joten tuotemerkkinä sekin on Suomessa jäämässä historiaan.
language: fin
spatial: Pihlajasaari
temporal: i116
lisätietoja: http://www.kirjastot.fi/fi-FI/tietopalvelu/kysymys.aspx

metadescription 913
modified: 2010-09-17T11:15:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1323244~S9*fin

metadescription 8232
modified: 2009-12-30T14:17:20+0300

metadescription 3082
modified: 2010-02-08T16:42:09+0300

metadescription 34
modified: 2009-08-05T11:28:09+0300

Blackout
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Meilahden sairaala
spatial: i8236
temporal: i116
näyttelijä: i8279
näyttelijä: i8325
näyttelijä: i8326
ohjaaja: i8324

Portaat Malminkartanonhuipulle
type: Fakta
content: Kuinka monta askelmaa on portaissa, jotka nousevat Malminkartanonhuipulle? Tasanteet mukaan lukien. Helsingin kaupungin tietokeskuksesta vastattiin kysymykseen näin: Viimeisen laskelman mukaan Malminkartanonhuipun portaiden lukumäärä on 446 (tässä luvussa pitäisi olla mukana tasanteet). Rakennusviraston mukaan luku on vaihdellut 420-446 välillä. Itse portaat rakennuttanut rakennusmestari ei tiedä portaiden tarkkaa lukumäärää.
language: fin
spatial: i6394
temporal: i116

metadescription 6537
modified: 2010-02-05T13:40:01+0300

metadescription 1387
modified: 2010-02-04T16:41:45+0300

metadescription 8492
modified: 2010-01-21T17:31:36+0300

kerhot
created: 2012-05-28T11:57:55.957+00:00
modified: 2012-05-28T11:57:56.045+00:00
preferred label: clubs @en
preferred label: klubbar @sv

Mäki, Raili
type: Nayttelija

metadescription 8826
modified: 2010-03-17T15:31:58+0300

metadescription 6797
modified: 2010-02-04T16:41:31+0300

Hyvä bore
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
relation: i9208
relation: i9209
spatial: i7230
temporal: i115
esittaja-musiikki: i496
esittaja-musiikki: i615
saveltaja: Nikkinen, Jiri

Naiskohtaloita
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6598
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1947.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2md5/
näyttelijä: i8572
näyttelijä: Rentola, Rauha
näyttelijä: i9037
ohjaaja: Särkkä, Toivo

Paasivuorenkatu
type: Katu
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1780421403849
long: 24.9478961834375

bibliographic citation: 'Kulta hidasti, kun ensimmäinen korkeista seitsenkerroksisista, tiilipinnoitteisista rakennuksesta näkyi. Taloja oli kolme peräkkäin ja ne olivat poikittain katuun nähden. Takana oli metsikköjä ja kadun toisella puolella matalampia, väljästi rakennettuja taloja.' (s.15)
description: Joutsamo ja Kulta ovat matkalla rikospaikalle.
references: i9707
spatial: i9705

Salpalinja (Iso-Sarvilampi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 67.280086262,28.180238765 67.280529140,28.180466060 67.281351596,28.180917178 67.282387782,28.182529000 67.283036600,28.184984600 67.283232320,28.186432101 67.283222004,28.187828099 67.283085310,28.189135919 67.282812161,28.189574225 67.282282247,28.190369533 67.281527609,28.191482221 67.280221138,28.192074495 67.279543164,28.191424675 67.278832141,28.190937622 67.278161156,28.189343755 67.277615308,28.188002427 67.277374416,28.186224684 67.277715456,28.183038181 67.278107025,28.181620134 67.278651864,28.180948739 67.280086262,28.180238765
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k742
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Sundmans Krog
type: Ravintola
alternative: Sundmans Krog
is part of: i7709
is part of: i33
lat: 60.1664435631936
long: 24.9519654071143

Temppelikatu
type: Katu
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1738770907348
long: 24.9251219133884

metadescription 9537
modified: 2011-02-08T17:20:59+0300

Erottaja
type: Katu
is part of: i33
lat: 60.1666786218212
long: 24.943590611289

Haverin kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Haverin kaivos on varhaisen suomalaisen kaivostoiminan edustaja, jolla on ollut merkitystä Tampereen teollistumisessa. Pitkään käytössä olleen avolouhoksen lisäksi alueella on säilynyt pienimuotoisen kaivosyhdyskunnan rakennuskantaa. Haverin kaivos on 1700-luvun lopulta 1860-luvulle ja vuosiin 1942-1960 ulottuvina toimintakausinaan tuottanut merkittävän osan ensin Tampereen masuunin tarvitsemasta rautamalmista ja sittemmin Outokummun Harjavallan tehtailla rikastetusta kupariraaka-aineesta. Nykyinen Haverin kaivosmiljöö muodostuu käytöstä pois jääneistä, veden osittain täyttämistä avolouhoksista, joissa on ollut louhintaa 1700-luvun lopulta 1860-luvulle ja 1940- ja 1950-luvuilla sekä pääosin 1940-luvulla rakennetusta kaivosyhdyskunnasta. Kaivoksen kallioreunainen avokuilu on 85 metriä syvä ja 125 metriä leveä. Osa Kaivosmäellä sijainneista kaikkiaan noin 15:sta tuotantorakennuksesta on purettu tai tuhoutunut jo kaivoksen toiminnan aikana. Hirsirakenteinen, 1941 rakennettu kaivostorni on kunnostettu 2001, rikastamon siilot, verstasrakennus, syanidointilaitos ja kaivostupa 2004. Muita tuotantorakennuksia ovat mm. kultaharkkopaja ja muuntajarakennus. Kaivosyhdyskuntaan on kuulunut työväen asuntoja eli Piippulanrivi lähimpänä kaivoskuiluja ja johtajien asuinrakennukset Kyrösjärven rannalla sekä toimihenkilöiden asunnot niiden välimaastossa, lisäksi työväentalo. Kaivoskylässä on jäljellä 24 työväenasuntoa. Johtajien asuinrakennusten ulkoasu ja ympäristö on voimakkaasti muuttunut. Haverin kaivosalueelle on perustettu lomakylä ja kaivostoiminnasta yli jääneiden maamassojen päälle on rakennettu autourheilurata.
alue: 61.710241113,23.239928695 61.711320966,23.237080468 61.711528512,23.237683964 61.711784762,23.239187052 61.711946767,23.241607345 61.711985731,23.242155995 61.711930305,23.242313593 61.712017041,23.242428889 61.712145051,23.244048217 61.712247945,23.245620491 61.712305005,23.247701329 61.712279115,23.248937001 61.712318505,23.249938305 61.711632703,23.249745015 61.711068216,23.249184859 61.710560219,23.248944829 61.709854477,23.249332491 61.709267073,23.249680617 61.709034991,23.247747124 61.708860142,23.246158633 61.709071942,23.243869157 61.709239554,23.243018707 61.709796801,23.242875400 61.710276173,23.242942844 61.711449345,23.242623763 61.711592111,23.242606366 61.710241113,23.239928695
historia: Ensimmäinen asiakirjamerkintä Viljakkalan rautamalmiesiintymistä tehtiin 1726. Turun Akatemian omistuksessa olleen Haverin tilan Ansomäestä löydettiin 1762 lupaava rautamalmiesiintymä ja avolouhinta alkoi vaatimattomassa mitassa 1773. Laajamittainen avolouhinta käynnistyi 1840-luvulla ja sulatus tapahtui Tampereen masuunissa. Haverissa oli useita kaivantoja ja siellä työskenteli lähes kaksikymmentä miestä 1850-luvulla. Tampereen masuuni myytiin Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Osakeyhtiölle 1861, jonka jälkeen toiminta väheni ja louhinta lopetettiin 1865. Merkittävin vaihe Haverin kaivoshistoriassa alkoi 1935, kun Oy Vuoksenniska Ab aloitti kuparimalmin louhinnan Haverin kaivoksesta. 120 metriä syvä tuotantokuilu valmistui 1942, lisäksi käytössä oli avolouhos. Kaikenkaikkiaan kaivoskäytävää avattiin voin 2,5 kilometriä. Haverista saatiin mm. kultaa n. 300 kiloa vuodessa, mikä tyydytti kaivoksen 20 toimintavuoden aikana maan koko kultatarpeen. Tuotantolaitos oli pääosin suomalaisten ilman ulkomaista apua tai esikuvia suunnittelema ja rakentama. Kaivosinsinööri Herman E. Stigzelius piirsi kaivoksen kokonaishahmon. Asemakaavassa toteutettiin väljän kaupunkirakentamisen periaatteita ja sosiaalinen hierarkia ilmeni rakentamisessa. Tuotantorakennusten lisäksi henkilökunnalle rakennettiin yli 30 perheasuntoa ja poikamiesasuntola. Aluetta muokattiin puistomaiseksi ja sinne tehtiin tiestö ja vesi- ja viemäriverkosto. Asukkailla oli käytössään puutarhapalsta ja uimaranta. Kaivoksen toiminta lopetettiin kannattamattomana 1960. Tämän jälkeen alue siirtyi kunnan omistukseen. Tuotantorakennukset jäivät pääosin vaille käyttöä, kaivoksen johtajan asunto kunnostettiin ravintolaksi. Osa asuinrakennuksista jäi asuinkäyttöön ja osa vuokrattiin vapaa-ajanasunnoiksi. Kaivoksen jätemaa-alue toimi jonkin aikaa pienlentokoneiden kenttänä ja myöhemmin moottoriurheiluratana. Kaivoskylän elvyttämiseksi perustettiin kehittämisprojekti 1999.
kunta: k980
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

käymälä
created: 2012-05-24T07:33:10.072+00:00
modified: 2012-05-24T07:33:10.142+00:00
preferred label: lavatory @en

metadescription 9797
modified: 2011-12-27T16:06:27+0300

metadescription 7150
modified: 2010-02-02T15:24:45+0300

Lindgren, Armas
type: Arkkitehti
spatial: Iso Roobertinkatu 33
spatial: i7119
spatial: i7211
spatial: Olofsborg
spatial: i7561

Myllypuro eilen ja tänään
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i97
temporal: i114

Taas Hesarilla
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i7419
temporal: i116
esittaja-musiikki: i125
saveltaja: i125

bibliographic citation: Vieras osoittautui hiljaiseksi, harvapuheiseksi henkilöksi, joka enimmäkseen pysytteli huoneessaan ja kirjoitteli ahkeraan. Neidit eivät nähneet häntä juuri muulloin kuin aterioilla, joiden aikana hän ei paljon puhunut, vain kerran hän oli laskenut leikkiä jonkin ruokalajin johdosta. Silloin tällöin hän kävi Helsinissä. Kerran hänen luokseen oli tullut kaunis nainen, joka sittemmin osoittautui hänen vaimokseen. Kun santarmit alkoivat kiinnostua Gärdobackan vieraista, molemmat katosivat.
description: Marraskuussa 1917 Lenin asui Oulunkylässä Vinstenin neitien pitämässä Gärdobackan täyshoitolassa.
references: Lenin ja suomalaiset
spatial: Oulunkylä

Hyrynsalmen rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 64.683172254,28.462250705 64.686499405,28.465031551 64.686341462,28.466120643 64.686140474,28.466109782 64.682986270,28.463400736 64.683172254,28.462250705
kunta: k105
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Auvinen, Jari
type: Kirjailija

metadescription 7744
modified: 2009-11-06T16:06:16+0300

Alli Tryggin puisto
type: Puisto
is part of: Kallio
is part of: i41
lat: 60.1834055110311
long: 24.9550269234623

metadescription 2928
modified: 2010-09-17T11:20:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1298637~S9*fin

Pöytyän kirkkoympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pöytyän kirkkoympäristö muodostaa monipuolisen ja ajallisesti kerroksellisen kokonaisuuden Aurajoen varrelle. Siihen kuuluvat pitäjän keskiaikaisen kirkonpaikan ja vanhan kirkkotarhan viereen lounaissuomalaisen Mikael Piimäsen 1790-luvulla rakentama puukirkko, vanha kirkkoherranpappila, lainamakasiini sekä arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema seurakuntatalo. Pöytyän kirkko sijaitsee Aurajoen varrella, jota seuraa keskiaikaisperäinen ns. Varkaantie. Kookas kirkko on muodoltaan länsitornillinen pitkäkirkko, jossa on kirkkosaliin avautuvat täyskorkeat kylkiäiset. Kirkkosalin holvaus ja kiinteä sisustus värityksineen on 1800-luvun lopun nikkarityyliä. Pöytyän vanhalla kirkonpaikalla, nykyisen kirkon pohjoispuolella, on ympyränmuotoinen kirkkotarha, jota ympäröi katettu hirsiaita. Hirsiaidassa on kaksi 1700-luvun pyramidikattoista porttirakennusta. Keskiaikaisen kirkon paikalla on muistomerkki. Lainajyvästön makasiini on 1800-luvulta. Kirkon pohjoispuolella sijaitsevan entisen kirkkoherranpappilan uusklassillinen päärakennus on yksi harvoja kaksikerroksisia pappilarakennuksia Suomessa. Pappilan päärakennus on toiminut museona vuodesta 1959 alkaen. Pöytyän kirkkoympäristöön kuuluu lisäksi arkkitehti Alvar Aallon toimistossa 1930-luvulla suunniteltu seurakuntatalo. Pöytyän kirkkoympäristö sijaitsee Aurajokilaakson valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella.
alue: 60.751762943,22.656869505 60.752446233,22.646363358 60.752691868,22.645893787 60.752980781,22.645660612 60.753388449,22.646162708 60.753790292,22.646430143 60.754233833,22.646265973 60.754674642,22.646327355 60.754985523,22.646769886 60.755496977,22.647912255 60.755859926,22.647766017 60.756266126,22.647492825 60.757416920,22.647790168 60.758348043,22.648058554 60.758665298,22.647967003 60.759129613,22.642430465 60.761334050,22.642472751 60.761632154,22.642588487 60.762110710,22.642762612 60.764869670,22.643766925 60.766608370,22.644618093 60.767614411,22.645927242 60.768425625,22.646976422 60.769102869,22.647491269 60.771521686,22.648960811 60.771848783,22.649116828 60.772783344,22.649004344 60.773447298,22.649400878 60.774104817,22.649812702 60.775687772,22.651129670 60.776251296,22.652313074 60.777046087,22.654581927 60.777576374,22.656471561 60.778175636,22.657358373 60.773544584,22.663691166 60.761237828,22.657908158 60.760148858,22.657129197 60.758806636,22.658438361 60.756206187,22.658068090 60.755272622,22.657806733 60.751762943,22.656869505
historia: Pöytyän kirkkopitäjä mainittiin kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1366. Pitäjän ensimmäisen kirkon sijainnista ei ole täyttä varmuutta. Seuraava kirkonpaikka 1400-luvulta oli nykyisen kirkon pohjoispuolella ja keskiaikainen kirkko oli käytössä vielä 1790-luvulle. Nykyinen kirkko rakennettiin 1792-1793 rakennusmestari Mikael Piimäsen johdolla ja uudistettiin perusteellisesti 1880-luvulla. Vanhaa kirkkotarhaa käytettiin hautaamiseen vuoteen 1834 asti, jolloin uusi hautausmaa perustettiin nykyisen kirkon eteläpuolelle. Kirkkoherranpappila siirtyi nykyiselle paikalleen Aurajoen länsirannalle, kirkon pohjoispuolelle 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Pappilan kaksikerroksinen päärakennus rakennettiin 1802 kirkkoherra Sundvallin suunnitelmien mukaan.
kunta: k636
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Fogerty, John
type: Muusikko

Minä paljasjalkainen
type: Runo
language: StadinSlangi
language: fin
spatial: i6673
spatial: i6610
spatial: i7055
spatial: i7054
spatial: i8854
spatial: i37
spatial: i34
spatial: i7052
spatial: i6705
temporal: i110
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i108
kirjoittaja: Turtiainen, Arvo

description: Marianne Backlén kuvaa artikkelissaan "1950-luvulta Post Forum-Helsinkiin" lapsuudenmaisemiaan Meilahdessa 1950-luvulla.
references: i2999
spatial: i16

Pasila
type: Kaupunginosa
lat: 60.2063986847969
long: 24.927705044967

description: Verhoilijamestari Litonius oli talon rakennuttaja.
references: Domus Litonii 1847-1997
relation: i8117

bibliographic citation: "Minä asuin Liisankadun ja Snellmaninkadun kulmassa, talossa, jonka isoisäni oli rakentanut vuonna 1927. Sitä ennen paikalla oli ollut vanha puutalo, jonka asukkaista tai omistajasta ei ollut säilynyt tietoja." (s. 53)
description: Auliksen kotitalo Liisankadun ja Snellmaninkadun kulmassa.
references: i9405
spatial: i9406

Lähde / UKK-muistomerkki
type: Fakta
content: Onko Lähde-muistomerkin kivipaaden kirjaimet URHO KEKKONEN hakattu esiin paadesta vai kiinnitetty siihen? Otimme yhteyttä Kaupungin taidemuseoon, josta saimme seuraavan vastauksen: Varmistin asian UKK-muistomerkin tekijältä Pekka Jylhältä. URHO KEKKONEN on hakattu esiin kivipaadesta. Luonnonkallioon "istutettu" kivipaasi on työstetty kiviveistämöllä Keski-Suomessa Jyväskylän lähellä.
language: fin
spatial: i9352
temporal: i116

Kaitalahti
type: Kaupunginosa
alternative: Hålvik
is part of: Laajasalo
lat: 60.1756295467884
long: 25.0170106441571

metadescription 8455
modified: 2010-01-18T14:41:59+0300

Iso-Kraaselin ja Taskun tunnusmajakat (Iso-Kraaseli)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Iso-Kraaselin ja Taskun tunnusmajakat ja luotsiasema ovat hyvin säilynyt kokonaisuus, joka liittyy toiminnallisena parina oleellisesti Raahen kaupunkiväylän ja meriliikenteen historiaan. Raahen kaupungin edustalla sijaitseva Iso-Kraaseli on suuri metsän peittämä saari. Sen korkeimmalla kohdalla on tunnusmajakka ja luotsiaseman rakennukset. Tunnusmajakka eli Iso-Kraaselin pooki on noin 18 metriä korkea, 8-kulmainen ylöspäin kapeneva torni. Rakennuksen runko muodostuu sydänpuusta ja sitä tukevista 32 vinotuesta. Vain tornin yläosa on vuorattu, alaosan runkorakenne on näkyvissä. Pookin meren puoleiset sivut on maalattu valkoisiksi, muuten rakennus on punainen. Pookin vieressä on 1800-luvulla rakennettu kaksikerroksinen, matalalla tähystystornilla varustettu luotsiasema. Luotsiaseman vajarakennus ja ulkohuone ovat alkuperäiset. Taskun puinen tunnusmajakka kuuluu Iso-Kraaselin tavoin Albin Stjerncreutzin suunnittelemien omaperäisten tunnusmajakoiden joukkoon ja kuvastaa edelleen 1800-luvun tilannetta.
alue: 64.678927222,24.401972134 64.680214113,24.402726413 64.679793496,24.405431488 64.678693765,24.404588130 64.678927222,24.401972134
historia: Raahen satamasta merelle johtavista kolmesta väylästä pohjoisin merkittiin Taskun tunnusmajakalla jo 1600-luvulla. Taskun nykyinen tunnusmajakka valmistui 1853. Kun valtio lunasti Pohjanlahden merimerkit 1848, oli myös Iso-Kraaselin pohjoisosassa tunnusmajakka ja luotsiasema. Ne kuitenkin purettiin, kun uudet rakennukset valmistuivat saaren keskiosaan 1852. Iso-Kraaselin ja Taskun tunnusmajakat eli puupookit suunnitteli Pohjanlahden merenkulkupiirin päällikkö Albin Stjerncreutz. Tunnusmajakat ja Raahen kirkko osoittivat kaupunkiin lännestä johtavan väylän kulkua. Pookin vieressä olevalta luotsiasemalta laivat luotsattiin kaupungin satamaan ja sieltä takaisin merelle. Merenkulkulaitos luovutti rakennukset Raahen kaupungille 1983.
kunta: k678
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Sekä Nyrki että Tapio Tapiovaara olivat mukana teatteritoiminnassa Työväen näyttämöllä, joka 1935 sai pysyvän esiintymispaikan Kirjan talon juhlasalista.
references: i8335
spatial: i8339

Salpalinja (Sarsuinmäki)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.650988656,28.469267764 61.649460404,28.466201962 61.648845042,28.462355913 61.648939037,28.459410400 61.649732665,28.456496846 61.651004135,28.456500301 61.652476900,28.457429489 61.653293720,28.459394107 61.654279781,28.462286419 61.655064822,28.464252894 61.657009880,28.467632750 61.656925405,28.471447593 61.655954727,28.472765823 61.654723931,28.473561958 61.653739068,28.473610519 61.652496519,28.472027428 61.650988656,28.469267764
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k768
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kauniaisten huvilakaupunki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kauniainen on maan varhaisimpia huvilakaupunkeja. Vehreillä ja välijillä esi- ja puutarhakaupungeilla on 1900-luvun alussa pyritty luomaan hyvää asuinympäristöä luonnon lähelle vastapainona kaupungistumiselle. Isot tontit ja maaston muotoja mukaileva tiestö pohjautuvat arkkitehti Lars Sonckin laatimaan asemakaavaan. Erityisesti Gallträskin järven eteläpuolisella alueella on säilynyt 1900-luvun alun yhdyskunnan rakenne: suuret tontit, rehevät suunnitellut puutarhat, kookkaat asuinrakennukset, erilliset talonmiehen asunnot sekä pensas- ja kiviaitojen reunustamat katunäkymät. Luonteensa säilyttänyt huvila-alue on supistunut tiiviin asuinrakentamisen myötä. Alueen huvilat ovat sekä rakennusmestareiden että arkkitehtien työtä. Tunnettuja Kauniaisiin suunnitelleita arkkitehteja ovat Lars Sonckin lisäksi mm. Max Frelander, Selim A. Lindqvist ja Bertel Jung. Alueen puutarhojen ja puistojen syntyyn ovat vaikuttaneet myös Svante ja Paul Olsson.
alue: 60.217490005,24.726839080 60.217265691,24.730615684 60.216751985,24.731303414 60.215982051,24.733041548 60.215848105,24.733796192 60.216163731,24.734628629 60.216063375,24.734973339 60.215221127,24.734856682 60.214696800,24.734923827 60.214611115,24.735333455 60.214840380,24.736994758 60.214618386,24.737569191 60.214302213,24.737156160 60.213913675,24.736102654 60.213532184,24.736166918 60.213392275,24.734548050 60.212996874,24.733115642 60.212625340,24.733079224 60.212698941,24.731055509 60.213782813,24.730858688 60.214154974,24.727926571 60.215155887,24.726652360 60.216152929,24.726242249 60.216957101,24.725232551 60.217490005,24.726839080
historia: Eurooppalaiset esi- ja puutarhakaupungit syntyivät kaupunkien kasvun seurauksena: halu luoda hyvää asuinympäristöä luonnon lähelle nähtiin ratkaisuna kaupungistumisen ongelmiin. Ihanne levisi 1900-luvun alussa myös Suomeen. Ensimmäiset eurooppalaistyyliset huvilaesikaupungit syntyivät meillä yksityisten aloitteesta. Helsingin väkiluku kasvoi voimakkaasti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa, mikä johti rakennuskelpoisten tonttien puutteeseen, tonttimaan hinnannousuun ja aikaisempaa tehokkaampaan rakentamiseen. Samaan aikaan sivistyneistön keskuuteen levisi käsitys maalaiselämän ja luonnonläheisyyden myönteisestä vaikutuksesta. Kauniaisten tapaisia kuivaa kangasmetsää kasvavia kallioisia mäkiä ja hiekkaharjuja pidettiin ihanteellisina asuinpaikkoina terveyden kannalta. Rautateiden rakentamisen myötä syntyneet hyvät liikenneyhteydet mahdollistivat puistomaisten ympäristöjen rakentamisen lähelle pääkaupunkia. Rakennusmestarit Elia Heikel ja Emil Lindstedt hankkivat loppuvuodesta 1901 kolmenkymmenenkahdeksan hehtaarin maa-alueen Kavallin ratsutilan ympäriltä, Gallträskin rannalta. Saman vuoden aikana alue mitattiin, kartoitettiin ja palstoitettiin tonteiksi. Sille rakennettiin myös tieverkoston runko. Alueen halki oli päätetty rakentaa osa Helsingin-Karjaan rataa jo 1897, mikä takasi suunnitellulle huvilakaupungille tulevaisuudessa hyvät yhteydet Helsinkiin. Kauniaisten tuleva puutarhamainen luonne hahmottui jo 1901-1905 Heikelin ja Lindstedtin rakentaessa omat huvilansa suurille tonteille Gallträskin rannalle. Rakentaminen vilkastui 1906, jolloin perustettiin Aktiebolaget Grankulla. Uuden yhtiön toimesta Kauniaisten seisake saatiin muutettua asemaksi ja asemarakennus valmistui 1908. Yhtiö antoi myös arkkitehti Lars Sonckin tehtäväksi laatia alueelle asemakaavan. Sen perustavoitteena oli Kauniaisten puutarhakaupunkimainen luonne ja väljät yli 3000 m² suuruiset tontit. Vuoteen 1912 mennessä Kauniaisiin oli muodostettu jo lähes 500 kiinteistöä.
kunta: k235
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6402
modified: 2010-02-02T15:57:12+0300

Kaartin poliisiasema
type: Rakennus
alternative: Punanotkonkadun poliisiasema
alternative: Kaartin poliisitalo
is part of: i35
is part of: i8519
lisätietoja: http://www.intermin.fi/poliisi/helsinki/home.nsf/office
lat: 60.1626211606507
long: 24.9476577341033

Lipunkantajat
type: Kaunokirjallisuus
description: Hilma Maria Mäkelän ja Anna Sofia Ahlstedtin elämään vuosina 1905-1907 vaikuttavat muun muassa suurlakko, Viaporin kapina ja taistelu naisten äänioikeuden puolesta.
language: fin
spatial: Mariankatu
spatial: i6489
spatial: Nylands Nation
spatial: Yrjönkatu
spatial: i9326
temporal: i107
kirjoittaja: i1959
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 9166
modified: 2010-09-17T11:28:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1662905~S9*fin

metadescription 6662
modified: 2009-08-04T13:22:51+0300

Mellunmäki
type: Kaupunginosa
lat: 60.2328742526529
long: 25.1222640607808

description: Sallamaria Tikkanen: Paratiisit ja niiden varjot (Helsingin rantaviivan muuttuminen ja kadonneet saaret).
references: i4998
spatial: i7019

Levander, Max
type: Muusikko

Murtomäen rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 64.067407232,27.581701685 64.067175667,27.582795554 64.066338292,27.581618228 64.066169592,27.580363461 64.066143709,27.580149145 64.067407232,27.581701685
kunta: k205
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pulsan rautatieasema-alue (vahtitupa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pulsa on vuosina 1867-1870 rakennetun Riihimäki-Pietari -radan asema, jonka ympärille on kasvanut Pulsan kylä kauppoineen ja kouluineen. Pulsa sijaitsee Latvanen-järven tuntumassa keskellä honkametsää. Knut Nylanderin suunnitelmien mukaan rakennetun asemarakennuksen ympärille muodostuu asuin- ja talousrakennuksista rautatieläiskylä, josta useita, ennen kaikkea junien huoltoon liittyviä, rakennuksia on purettu. Alueella on vielä 21 rautatieläisrakennusta. Asemapuiston menneisyydestä kertovat poikkeuksellisen komeat pensaat sekä kuuset, pihtakuuset, lehmukset ja jalavat. Asema-alueeseen liittyy läheisen Latvanen-järven rannalla oleva pumppuaseman hoitajan asunto talousrakennuksineen ja siitä kilometrin päässä niin ikään järven tuntumassa sijaitseva ratavartijan pihapiiri. Pulsan asema-alue on arvokas perinnemaisema.
alue: 60.929924723,27.955743330 60.930023180,27.955038062 60.930384220,27.955204962 60.930355773,27.955912335 60.929924723,27.955743330
historia: Riihimäen ja Pietarin rataosuus avattiin liikenteelle 1870, ja Pulsan asema valmistui viimeistään tuolloin. Pulsan asema sijaitsi Lappeenrannasta Säkkijärvelle kulkeneen maantien varrella ja Pulsa olikin Lappeenrannan radan rakentamiseen saakka vuoteen 1885 paikka, missä Saimaalle ja Lappeenrantaan ja päinvastoin kulkevat matkaajat vaihtoivat kulkuneuvoa. Karjalaan menevä posti jätettiin junasta Pulsan asemalla, mistä se kuljetettiin hevoskyydillä eteenpäin. Pulsan asema rakennettiin kolmannen luokan tyyppipiirustusten mukaan. Asemaa laajennettiin 1873-1874 sekä 1915. Pulsan asemapäällikön talo tuhoutui 1990-luvulla tulipalossa. Pulsan asemakylä on nykyisin hoitolakäytössä, ja rakennukset myytiin 2004 Pulsan hoitokotiyhdistykselle. Asemakylän kunnostusta vaalii Pro Pulsa –yhdistys.
kunta: k405
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinki - Oulu - Äkäslompolo
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i361
saveltaja: i9016

metadescription 7113
modified: 2009-10-20T13:46:42+0300

metadescription 269
modified: 2010-02-08T16:38:02+0300

metadescription 5084
modified: 2010-09-17T11:17:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1506001~S9*fin

Puolakkavaaran asutuskylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Puolakkavaara on myöhäisiä 1960-luvulla perustettuja asutuskyliä, jonka rakenne viivasuoran tien varressa sekä tyyppitaloihin perustuva rakennuskanta ovat hyvin säilyneitä. Puolakkavarran kylä sijaitsee Paarnitsa-aavan turvetuotantoalueen pohjoispuolella. Metsä ja viljelyaukeat rakennuksineen vuorottelevat pitkän suoran varrella tien molemmilla puolilla. Rakennuskanta koostuu tyyppitaloista ja poikkeuksellisen kookkaista talousrakennuksista.
alue: 67.511358812,26.962013013 67.510334885,26.966447737 67.505628813,26.975401993 67.505821933,26.983513244 67.502972521,26.999819937 67.497463681,27.012191780 67.495510147,27.012692323 67.493749081,27.007760015 67.493813270,27.003330218 67.498455283,26.975994359 67.501142204,26.960022647 67.504085726,26.949732822 67.505396397,26.942538500 67.508340664,26.937095397 67.510581794,26.935332887 67.512248585,26.939343566 67.511358812,26.962013013
historia: Sodankylään rakennettiin useita asutusalueita toisen maailmansodan jälkeen. Kylät rakennettiin maanteistä erkanevien lenkkiteiden varteen. Puolakkavaaran asutuskylää alettiin rakentaa 1962. Kylään oli perustettu 38 samankokoista tilaa ja perheet saivat talonsa valmiiksi kahdessa vuodessa. Rakennustarpeet saatiin tilojen omista metsistä. Elanto saatiin tiloille raivatuilta pelloilta, karjan ja porojen pidosta sekä metsätöistä. Asukasluvun ollessa suurimmillaan kylässä oli yli kaksisataa lasta.
kunta: k758
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kopisto, Sirkka
type: Kirjailija

description: Kirkon arkkitehti
references: i7504
spatial: Munkkivuoren kirkko

Four Dogs
type: Muusikko

metadescription 9402
modified: 2010-09-17T11:17:30+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1771097~S9*fin

metadescription 7373
modified: 2010-02-02T15:32:17+0300

metadescription 7707
modified: 2010-02-02T15:40:00+0300

Alvar Aallon kädenjälki Helsingissä
type: Tietokirja
language: fin
relation: i4311
spatial: Akateeminen Kirjakauppa
spatial: Ratakatu 9
spatial: i7470
spatial: i6895
spatial: i6877
spatial: i7474
spatial: i7473
spatial: i6898
spatial: i6821
spatial: Ravintola Savoy
spatial: i6897
spatial: i7472
spatial: i6820
spatial: i7471
spatial: i7475
spatial: i6896
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i114
kirjoittaja: i4328

rantavalli
created: 2012-05-30T10:31:44.15+00:00
modified: 2012-05-30T10:31:44.212+00:00
preferred label: beach ridge @en

metadescription 9662
modified: 2011-06-13T14:45:16+0300

Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Åselholm)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Jumo, Keistiö, Kolkko ja Åselholm, Åvensorin kylä kalkkikaivoksineen sekä Björkö, Mossala ja Saverkeit ovat säilyttäneet hyvin saaristolaisluonteensa. Tiiviiden kyläasutuksen lisäksi saaristokyliin kuuluvat kylien satamat laitureineen ja venevajoineen. Omille saarilleen sijoittuneissa kylissä asutus, rakennuskanta ja viljelymaisema on pienimuotoista ja sitä rajaavat metsäiset tai avoimet kallioalueet ja meri. Rakennukset ovat säilyneet pääosin vanhoilla kylätonteilla. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyläasutus sijoittuu usein pienten saariryhmien keskellä olevalle suojaiselle saarelle. Saarilla on tavallisesti vain yksi kylä, johon kuuluu satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Myöhemmin saarille on rakennettu myös matkailuelinkeinon ja kesäasutuksen tarvitsemaa rakennuskantaa. Jumossa asutus on keskittynyt ketjuksi raitin ja kyläpellon varrelle saaren sisäosissa. Kylän ympäristöön keskittyneet pienialaiset pellot ja niityt luovat monipuolisen kulttuurimaiseman. Kylän asuinrakennukset ovat pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Raitti päättyy pohjoisessa kylän satamaan. Keistiön asutus peltoineen on keskittynyt saaren itärannalle. Kylän talot ovat väljästi kyläpellon ympärillä, tilakeskusten lisäksi pienasutus tiivistää kyläkuvaa. Rake…
alue: 60.425084097,21.216804091 60.424360325,21.218128301 60.420906937,21.219360185 60.417881129,21.221912588 60.415093059,21.223121785 60.414711804,21.215940141 60.414709336,21.208962321 60.416956798,21.205258883 60.423658993,21.205659994 60.425227913,21.210918448 60.425291245,21.213682877 60.425611517,21.215784814 60.425084097,21.216804091
historia: Turunmaan saariston pitkästä asutushistoriasta kertovat lukuisat rauta- ja pronssikautiset haudat. Merenpinnan ollessa tällöin korkeammalla vain osa nykyisistä saarista oli merenpinnan yläpuolella. Jyrkkärinteisen Iniön Borgholmin saarella on jäänteitä muinaislinnan valleista. Keskiajan alkupuolella merenpinnan laskettua ja muokkauskelpoisen maan lisääntyessä uudisasutus muodostui etupäässä Ruotsista tulleista siirtolaisista ja rannikon suomenkielinen asutus vakiintui saariston pohjoisosiin. Kalastus ja merenkulku olivat pääelinkeinoja, karjanhoito ja viljely tyydyttivät kotitarvetta. Iniön Jumossa oli 1560-luvulla 6 taloa, Keistiössä 8, Kolkossa 4 ja Åselholmissa 5. Houtskarin Mossalassa, jonka vanhempi nimi Mustasalo muuttui ruotsalaissiirtolaisten vaikutuksesta, taloja oli 12 ja Björkössä 14. Saverkeitin kylän kaksiosaisuus muodostui jo keskiajalla. 1560-luvulla kylän taloluku oli jo 15, joka jakautui Östra Saverkeitin 7 taloon ja Västra Saverkeitin 8 taloon. Korppoon Åvensorin kylässä oli 9 taloa 1560-luvulla. Korppoon Åvensorin kalkkikiviesiintymä löydettiin 1700-luvulla. Aluksi kalkkikiven louhiminen ja polttaminen täydensi kalastuksesta ja maanviljelystä saatua elantoa. Varsinainen louhinta alkoi Kirmon niemellä 1800-luvulla. Kalkkia käytettiin laastin ja sementin lisäksi teollisissa tuotteissa mm. selluntuotannossa ja maanparannusaineena. 1930-luvulla esiintymän osti Paraisten kalkkivuori Oy (myöh. Partek, nyk. Nordkalk Oyj). Toiminta laajeni tällöin myös lahden vastarannalle, Ronuddenin puolelle, minne louhittiin laaja avolouhos. Tällöin kaivos työllisti 50 henkilöä. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla. Kalastuksen antama toimeentulo heikkeni toisen maailmansodan jälkeen ja useita tiloja tyhjeni. Saariston kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulta alkaen.
kunta: k445
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: louhos
paikan tyyppi: kaivos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: saha
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Nurmi, Paavo
type: Muu henkilö

metadescription 171
modified: 2010-09-17T11:23:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1670216~S9*fin

bibliographic citation: Isä otti mut joskus mukaan nuohouskeikoille Linnunratapihan toiselle puolelle, siellä siintävään puukylään, Ainoaan Oikeaan Pasilaan. Kun se putsasi Magdaleenan- tai Fannynkadulla röörejä, istuskelin tikkari suussa Hopeavuoren lihakaupan portailla ja ihailin ympärillä kuhisevaa väkeä (jotka tunsi kaikki isän!) ja pilviin kohoavia puutaloja, jotka meidän teollisuusparakkien ympäröimään aaltopeltikattoiseen pikkutönöön verrattuna oli valtaisia mäntylinnoja palatseja. Päätin muuttaa johonkin niistä heti kun vähän kasvaisin.
references: Mistä on mustat tytöt tehty?
spatial: i50

Museoviraston rakennushistorian osaston aikakauskirja. 1.
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Olympiastadion
spatial: i7113
spatial: Lapinlahden sairaala
spatial: Olympiastadionin torni
temporal: i116
lisatietoa: Toimittajat Marja-Leena Ikkala ja Marja Terttu Knapas.

metadescription 7967
modified: 2010-02-04T16:48:44+0300

bibliographic citation: Skatta herää unisin Nokin. Nostaa pystyyn Uspenskin heltan.
references: i943
spatial: Uspenskin katedraali

metadescription 505
modified: 2010-09-17T11:12:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1629910~S9*fin

Yö kun saapuu Helsinkiin
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i1073
saveltaja: i1073

bibliographic citation: He tulivat Kimmon mökin luo ja jättivät pyörät pienelle portille. Kaikki oli siistiä. Ruoho leikattu, laattapolku puhdas ja puutarhakalusteet aseteltu niin, ettei sadevesi pääsisi pilaamaan niitä. Mökki oli maalattu ikkunapuita myöten viimeisen päälle. Söder kumarsi ja näytti kädellään Lauralle: Silvuplee!
description: Söderillä on siirtolapuutarhamökki Herttoniemessä.
references: i2803
spatial: i6831

description: Päähenkilö Eino asuu Katajanokalla yhteisboksissa ystävänsä kanssa.
references: i9771
spatial: i32

metadescription 8084
modified: 2010-09-17T11:27:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1109240~S9*fin

Kaivopuiston tuulimylly
type: Rakennus
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1592351343708
long: 24.9578287642104

Limingan Ranta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Liminkajoen molemmilla rannoilla, jokivartta myötäilevien kyläteiden varrella, on tasainen rivistö Limingan kirkonkylän monipuolista historiallista rakennuskantaa; talonpoikaistalojen pihapiirejä, pienimuotoista kirkonkyläasutusta, virkamiestaloja, papiston virkatalot, koulut ja rivin pohjoispäässä ryhmä vanhoja kauppakartanoita. Yhtenäisen kokonaisuuden keskeinen elementti on joki ja siihen kiinnittyvä kapea hiekkatie, puistomaiset joenrantakaistaleet, riippuansassillat ja rantatonttien korkeatasoisen arkkitehtuuri. Limingan Ranta on yhtenäinen kokonaisuus, jonka alkuosan valitettavasti uusi poikittainen tielinja katkaisee. Pohjoisesta etelään sijaitsevat Sunila, Jokela, Kotila, Mustonen, kanttorila, pappila, Härmälä, Ranta-Juustila, Maja, Okkonen ja Ranta-Riiku, Pohjois-Pohjanmaan ensimmäinen kansakoulu, "Kivikoulu", Abraham Ojanperän huvila "Aappola", kotiseutumuseo, kansanopiston rakennukset, Nikula, Piipari, Poutala, Foudila, Vuotila, Vilho Lammen kotitalo eli Matinlauri, Kaitera ja Pyyvilä. Limingan Rannan alueella on myös Nikulan talo 1860-luvulta sekä 1914 valmistunut entinen kunnallistalo. Limingan pappilan kaksikerroksisen, aumakattoisen empirerakennuksen on suunnitellut lääninarkkitehti J. Oldenburg 1840-luvun lopulla. Julkisivujen vuoraus ja ikkunoiden kehyslaudoitus on tyypillistä empirekauden laadukkaimmalle rakentamiselle. Pappilan interiöörit on muutettu 1980-luvulla. Limingan Ranta on osa Limingan lakeuden valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 64.802642142,25.401958135 64.802797359,25.401613484 64.802811388,25.401116582 64.803137038,25.400698963 64.803048347,25.400354868 64.802760833,25.398223900 64.802967071,25.397170202 64.802955926,25.395589923 64.802724912,25.394283870 64.802393054,25.394482290 64.802240456,25.393914044 64.801689346,25.389561563 64.801611095,25.388287652 64.801995074,25.388031009 64.801832952,25.387133318 64.801677889,25.386249801 64.804193615,25.383816445 64.804411816,25.384794014 64.804912462,25.391498436 64.803904698,25.392459196 64.804025429,25.393300062 64.803915219,25.393431307 64.804076704,25.394107572 64.804155864,25.395038266 64.804154619,25.395911241 64.804154937,25.396921476 64.804228803,25.397878890 64.803490872,25.398143399 64.803555285,25.398989881 64.803731097,25.399515656 64.803816067,25.400364224 64.804741386,25.399759419 64.804902333,25.400855138 64.804573737,25.401249172 64.805115324,25.402926986 64.805417297,25.403211604 64.805229204,25.403879134 64.805699094,25.404899837 64.806077031,25.405113663 64.806514483,25.405262331 64.806855532,25.405342024 64.807381240,25.405285938 64.807734497,25.405082012 64.807760668,25.405020194 64.808275658,25.404183751 64.808392231,25.403891695 64.808558152,25.403507613 64.808781670,25.402913278 64.808813200,25.402507112 64.808861730,25.402080128 64.808874452,25.400794717 64.809122972,25.400181153 64.809717650,25.400979886 64.809917446,25.401825496 64.809481620,25.403188279 64.809094143,25.404399663 64.808872140,25.405093586 64.808981051,25.405475827 64.808716749,25.406050324 64.808577653,25.405782066 64.808124360,25.406448292 64.807811269,25.406908417 64.807099820,25.407066791 64.806670109,25.407162316 64.805968296,25.406905422 64.805857743,25.407583634 64.805399869,25.407237145 64.805479520,25.406824016 64.804909184,25.405924352 64.804782249,25.406287645 64.803821655,25.404144725 64.803500043,25.404754980 64.802642142,25.401958135
historia: Limingan seutu sai pysyvää suomalaisasutusta todennäköisesti jo 1300-luvulla, jolloin satakuntalaiset jäivät asumaan vanhoille nautinta-alueilleen. Alue oli myös karjalaisten nautinta-aluetta, mikä aiheutti ristiriitoja. Limingan kyliä poltettiin 1400-luvulla ja ns. pitkän- eli vanhanvihan aikana 1570–1595. Limingan emäpitäjä mainittiin ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä 1477. Laajimmillaan pitäjä oli 1600-luvun alussa, jolloin se ulottui Pohjanlahdesta Kainuuseen. Limingan keskus kantatiloineen ja palveluineen keskittyi Rantatien varteen. Rautatien tulon myötä alkoivat kaupalliset palvelut siirtyä 1800-luvun lopulla Asemankylään. 1960-luvulla ohikulkutie rauhoitti Rannan.
kunta: k425
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Bad Luck Love
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6736
spatial: Saksalainen kirkko
temporal: i116
näyttelijä: i8178
näyttelijä: i8177
ohjaaja: i8176

metadescription 8418
modified: 2010-01-13T11:27:27+0300

metadescription 6389
modified: 2010-02-02T16:42:27+0300

Blomstedt, Aulis
created: 2012-05-24T11:25:39.743+00:00
modified: 2012-05-24T11:25:40.026+00:00

Yli 60 vuotta koulua Puistolassa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7962
temporal: i110
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i115
temporal: i109
kirjoittaja: i7963

description: Paavo Haavikon lapsuudenkodin osoite oli Toinen linja 9 B 3-6
references: i7766
spatial: i7765

description: Tyttöjen koulu.
references: i8910
spatial: i6468

Västankärrin kartano
type: AreaOfInterest
alue: 60.087547803,23.214434237 60.086458331,23.217326949 60.084280894,23.223372464 60.080631013,23.217074355 60.079978266,23.216764084 60.079098429,23.211117526 60.077093129,23.207778335 60.077052358,23.206411695 60.078732793,23.204417058 60.080400632,23.200337963 60.081307526,23.199599494 60.083414554,23.203587627 60.084847642,23.203748317 60.085609783,23.206010273 60.086259454,23.205799435 60.086851508,23.206827630 60.087040689,23.211253499 60.087642700,23.213975782 60.087547803,23.214434237
kunta: k710
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Suomenlinnassa, kevätiltapäivänä,/ olemme melkein kuin perhe:/ ystäväni ja tämän tyttöystävä,/ tyttöystävän parivuotias poika ja minä." (s. 42)
references: i7526
spatial: Suomenlinna

Kirstinkatu
type: Katu
lat: 60.187113963861
long: 24.9472543253604

metadescription 8320
modified: 2010-09-17T11:28:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1786699~S9*fin

ampuma-aukot
created: 2012-05-24T06:54:37.293+00:00
modified: 2012-05-24T06:54:37.401+00:00

Varpusen suudelma
type: Naytelmaelokuva
language: swe
language: fin
spatial: i8414
spatial: i8413
temporal: i108
näyttelijä: i8410
näyttelijä: i8411
ohjaaja: i8409

Albumit auki
type: Fakta
content: Mistä löydän Kontulan valokuva-albumin, jota esiteltiin Lipposelle hänen maakuntavierailullaan? Kontulan alueen valokuva-albumi (Kontula, Vesala, Kivikko, Kurkimäki ja Myllypuro) on nimeltään Albumit auki -valokuvatietokanta, johon tallennetaan, ja josta voi hakea digitaalisessa muodossa valokuvia Helsingistä. Valokuvia voivat tallentaa niin yksityishenkilöt kuin yhteisötkin, kuvat voivat olla paperikuvia, dioja, negatiiveja tai digitaalisessa muodossa. Albumit auki on EU:n URBAN II-hanke ja sen toteuttajia ovat Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskuksen kaupunkikulttuuriyksikkö sekä Lasipalatsin Mediakeskus Oy. Valokuvat netissä: http://www.albumit.lasipalatsi.fi
language: fin
spatial: i100
spatial: i101
spatial: i98
spatial: i99
spatial: i97
temporal: i116

metadescription 9129
modified: 2010-06-01T11:25:11+0300

metadescription 6625
modified: 2010-01-19T15:01:38+0300

bibliographic citation: "Myöhäisjugendin kukoistuksen havaitsee miltei jokaisessa Eiran rakennuksessa. Kaupunginosa kaavoitettiin vuoden 1905 vaiheilla, ja nykyisinkin tämä Helsingin lounaisrannan kortteli on ainutlaatuisen kaunis kokonaisuus." (s.109)
description: - Kokonaisuus, romanttinen huvilakaupumginosa.
references: Helsingin jugendkorttelit
spatial: i36

metadescription 8580
modified: 2010-09-17T11:27:42+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1788183~S9*fin

Suuri Rantatie (Trömperin kestikievari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suuri Rantatie on Hämeen Härkätien ohella Suomen tärkein historiallinen maantieyhteys. Turkua ja Viipuria yhdistämään rakennetun Suuren Rantatien parhaiten säilyneistä tieosuuksista voi hyvin hahmottaa keskiaikaisen tien kulkua halki Etelä-Suomen rannikkoalueen. Suuri osa rannikkoa seuraavasta, keskiaikaisten kirkkojen, kartanoiden, satamapaikkojen ja muinaislinnojen kautta kulkevasta tiestä on edelleen käytössä. Varsinais-Suomi Suuri Rantatie on alkujaan kulkenut Turun linnalta tuomiokirkon viereiselle Suurtorille, jossa tie on suuntautunut Karjakatuna kohti Uuttamaata. Kaarinassa Tuorlan kartanon alueella on hyvin säilynyt tielinja. Rungon kievarin kautta tie kaartaa Piikkiön kirkolle, ja jatkaa Makarlan kylän kautta koilliseen. Paimiossa tie kulkee Kampparlan kylämäen ohi ja ohittaa Nakolinnan muinaislinnan ennen saapumistaan Paimion keskiaikaiselle kirkolle. Sieltä tie kulkee Trömperin kestikievarin kautta kohti Halikon- ja Uskelanjokien laaksoja ja Halikon keskiaikaista kirkkoa. Halikon vanha silta kuuluu Tiehallinnon valitsemiin museosiltoihin. Salossa tie kulkee läpi Uskelan kirkkomaan ja suuntaa etelään Perniönjoen vartta. Uusimaa Suuri Rantatie ohittaa Tenholan keskiaikaisen kirkon ja jatkaa kohti Pohjan kirkkoa, missä Rantatiellä on ollut yhteys merelle. Tie muodostaa Billnäsin ruukinraitin. Karjaan taajamassa Suuri Rantatie haarautuu ns. Ylemmän ja Alemman maantien reiteiksi, jotka yhtyvät Siuntion Sunnanvikissä. Ylemmän maantien pohjoinen reitti kulkee pitkin Lohjanharjua Siuntion jokilaaksoon. Raaseporin linnalle johtava ns. Alempi maantie kulkee Inkoossa Snappertunanjoen laaksoa. Fagervikintie on Tiehallinnon valitsema museotie. Teiden yhdyttyä reitti suuntautuu Siuntion Pikkalaan, missä on myös ollut yhteys merelle. Kirkkonummen, Espoon ja Vantaan halki kulkiessaan tie ohittaa pitäjien keskiaikaiset kirkot. Espoonkartanon alueella Mankinjoen ylittää 1770-luvun kiviholvisilta, joka on myös museosilta. Tie kulkee Träskändan kartanon sekä Vantaalla Hämee…
alue: 60.415032360,22.874084875 60.414897215,22.874738572 60.414641995,22.874491501 60.414794464,22.873854646 60.415032360,22.874084875
historia: Suomen keskeisiä hallinto- ja linnakeskuksia, Turkua ja Viipuria, yhdistävä Suuri Rantatie kehittyi Suomen rannikkoa seuraavan merireitin rinnalle tiettävästi jo 1300-luvulla. Tärkeimmät kylät ja puolustusvarustukset sijaitsivat jokisuiden ja –laaksojen varsilla, joten tien linjaus muodostui kylästä ja kirkolta toiselle kulkevaksi. Keskiajalta lähtien tiellä liikkujien majoituksesta, kestityksestä ja kyydityksestä huolehtineista kestikievareista annettiin asetus 1649. Samassa yhteydessä määrättiin ensimmäistä kertaa välimatkapylväiden pystyttämisestä. Suomen ensimmäisen, 1638 perustetun, säännöllisen postilinjan jälkeen Suuri Rantatie oli merkittävä osa Tukholman, Baltian ja Venäjän välistä postireittiä, josta kehittyi 1700-luvulla Pohjoismaiden merkittävin maantieyhteys. Rantatien merkitys liikenteen ja tiedonvälityksen väylänä väheni 1800-luvulla, jolloin uudet keksinnöt, höyrylaivat, lennätin ja rautatie tarjosivat uusia vaihtoehtoja. Tieosuuksien ja siltojen hoidosta vastasivat pitkään maata omistavat talonpojat, siltojen rakentaminen siirtyi Tukholman Yli-intendentinviraston valvontaan 1776. Valtio otti julkisten teiden rakentamisen vastuulleen 1918. Teiden linjausta oiottiin eri aikoina liikenteen kasvun ja liikennevälineiden kehityttyä, vanhimmat tunnetut oikaisut tehtiin 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun puolivälistä lähtien. Autoistuminen lisäsi teiden oikaisua ja leventämistä, ja valtaosa hyvin säilyneistä Ranatatien osuuksista jäi syrjään liikenteeltä 1920-1930 -lukujen tienparannuksissa. Suuren Rantatien osia on myös jäänyt uusien teiden ja rakennusten sekä taajama- ja kaupunkirakentamisen alle.
kunta: k734
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pirjon Krouvi
type: Ravintola
is part of: i60
lat: 60.234441173508
long: 24.9301926861036

metadescription 8914
modified: 2010-04-06T10:01:24+0300

bibliographic citation: Istuin rautaisella penkillä Hietaniemen hautausmaalla ja katselin ranskalaisia valokuvia, jotka esittelivät naista alusvaatteisillaan, naista ilman rintaliivejä, naista ihan alastomana. Aivan lähelläni lauloi lintu, taivas oli sininen, meri oli sininen, koivun silmut puhkeamaisillaan, kevät. Silloin sen ymmärsin, ihmisruumiin lumoavan kauneuden. Kuvat joita käsissäni pitelin alkoivat elää, kuolleet nousivat haudoistaan, maailma hengitti, toukokuu! (15.5.1955) Kun saavuin hautausmaalle, oli vielä hämärrä. Kuusien oksat riippuivat raskaina niille kasautuneesta lumesta. Teitä ei ollut vielä aurattu, joten sain tarpoa hangessa, jaloissa risaiset puolikenkäni. Tapani mukaan pidin esitelmää, ja yleisö oli haltioissaan. ... Kävin katsomassa Uuno Kailaan hautaa, jolle panin ruusun eräänä keväänä. Kun olin nuori ja onneton. (22.12.1955)
description: Saarikoski teki usein yksinäisiä kävelyretkiä Hietaniemen hsautausmaalle.
references: Nuoruuden päiväkirjat
spatial: i6609

metadescription 9389
modified: 2010-09-02T14:39:08+0300

metadescription 6885
modified: 2010-02-04T16:41:37+0300

description: Viljo Erkamo: Helsingin Ruoholahden villojen korttelin kasvistosta
references: i6946
spatial: Ruoholahden villat

description: Sekä Pekka Herlin että hänen tuleva puolisonsa Kirsti Vilkuna olivat koulun oppilaita.
references: i8253
spatial: i8254

Koskenkylän ruukinalue (hopeakaivos)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suuren rantatien varrelle Forsbynjoen alimman kosken rannoille sijoittunut Koskenkylän ruukinalue sahoineen, uudempine teollisuusrakennuksineen, puiston ympäröimine kartanoineen, konttoreineen ja työväenasuntoineen on yhä toimiva historiallinen teollisuusalue. Entinen saharakennus on ensimmäisiä tiili- ja betonirakenteisia sahoja Suomessa. Ruukinkartanon jugendtyylinen, ruotsalaisen arkkitehti John Settergrenin 1907 suunnittelema päärakennus on arkkitehtuuriltaan merkittävimpiä jugendkauden kartanorakennuksia Suomessa. Kuutiomaiseen kaksikerroksiseen runkoon liittyy matala siipiosa ja kaarevapäätteinen torni. Rakennuksen puutarhan puoleinen julkisivu liittyy graniittikaiteilla rajattujen terassien välityksellä geometrisesti järjestettyyn puutarhaan, jota varten ovat suunnitelmia laatineet sekä Paul Olsson (1919, 1930) että Bengt Schalin (1934). Osana puistoa on korkea metsäinen mäki hautakappeleineen. Ruukin kirkon paikkaa osoittamaan on pystytetty muistokivi. Forsbyn ruukinkatu muodostuu alueen halki kulkevasta Suuresta Rantatiestä, keskiaikaisperäisestä Turusta Viipuriin johtavasta maantiestä. Se on puustoineen yhtenäinen kokonaisuus huolimatta eri-ikäisestä rakennuskannasta. Kosken länsirannalla ns. Kuninkaanmäellä ja vanhan maantien varrella on useita suuria työväenkasarmeja 1800- ja 1900-lukujen vaihteen tienoilta sekä eri-ikäisiä pienehköjä työväenasuntoja, joista vanhimmat ovat 1700-luvulta. Yläruukista on säilynyt vain vähäisiä vasarapajojen ja voimakanavien raunioita ruukinalueen pohjoispuolella olevassa koskipaikassa.
alue: 60.488041166,25.955210462 60.488242655,25.953736150 60.488445477,25.952434349 60.488691513,25.951217582 60.489069426,25.950514585 60.489419730,25.951712114 60.489347342,25.953355070 60.488850495,25.955184412 60.488041166,25.955210462
historia: Kreivi Lorenz Creutz sai luvan perustaa Forsbyn ruukin Forsbyn rälssisäterin maille Pernajaan vuonna 1682. Forsbyn Alaruukki oli ruukkitoiminnan varsinainen keskus. Vanhan ruukinpadon paikalla ollut tukeva, säännöllisistä lohkokivistä tehty pato purettiin osittain 1990-luvulla ja koski on palautettiin luonnontilaan. Pikkuvihan aikana (1742-1743) Turun-Viipurin valtatien varrella sijaitseva ruukki kärsi huomattavia vahinkoja ja sen toiminta oli pysähdyksissä vuoteen 1746. Koskenkylän hopea mainitaan ensimmäisen kerran 1607, viimeisen kerran hopeaa louhittiin 1700-luvun puolivälissä. Rautaruukin toiminta lakkasi 1828 ja 1870-luvulla aloitettiin sahatoiminta uudelleen. Saha, mylly ja useita muita rakennuksia paloi 1873, mutta ne rakennettiin uudelleen. Vuonna 1682 perustetun Forsbyn ruukin yhteyteen rakennettiin ilmeisesti heti saha. Saha perustettiin virallisesti 1736. Porvoolaisen kauppaliikkeen harjoittaja Johan Askolin (1846-1912) hankki 1880 Forsbyn eli Koskenkylän entisen ruukinkartanon ja sahan. Turbiineilla toiminut Koskenkylän vesisaha purettiin 1913 ja korvattiin modernilla höyrysahalla. Kauppaneuvoksen elämäntyötä jatkoi Toiminimi Joh. Askolin, joka keskitti yhtiön toimintaa entisestään sahaukseen, vuodesta 1952 yksinomaan Isnäsin sahaan.
kunta: k434
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: saha
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kallio love
type: Pop / Rock
language: MuuKieli
spatial: Kallio
temporal: i116
esittaja-musiikki: i584
saveltaja: i584

bibliographic citation: Pyykkiä ennen köysillä kiikkui Josiksen kallion kupeilla. Jospa vielä voisinkin, saada tuon ajan takaisin, sillion kalsonkinikin Josafatin kalliolla kuivaisin
references: Josafatin jenkka
spatial: Josafatinkalliot

Erik Lindströmin studioyhtye
type: Muusikko
alternative: Lindström, Erik

Kumpulan siirtolapuutarha
type: Puisto
is part of: i51
is part of: i56
lat: 60.2080966391228
long: 24.9507609232417

Wäre, Riitta
type: Kirjailija

metadescription 7336
modified: 2010-02-02T15:32:13+0300

metadescription 9291
modified: 2010-06-14T13:21:08+0300

Pihlajatie 13
type: Osoite
is part of: i9300
is part of: i16
lat: 60.1932187497641
long: 24.905143042041

metadescription 9625
modified: 2011-05-20T13:47:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1882063~S9*fin

Hyvä jätkä
type: Kaunokirjallisuus
description: Jätkäsaaren, Hietasaaren ja Saukon tarina kerrotaan myös valokuvien ja historiallisten faktojen kautta.
language: fin
spatial: i6911
spatial: i27
spatial: i34
spatial: i6422
temporal: i107
kirjoittaja: i1978

Lompolo, Jouni
type: Kirjailija
alternative: Origo

metadescription 7596
modified: 2010-02-02T15:39:46+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: Ravintola Fennia

metadescription 134
modified: 2010-09-17T11:23:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

Ullavan kirkko ja Vanha-Vion talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ullavan kirkko ja tapuli muodostavat pienen keskipohjalaisen kappeliseurakunnan 1700-luvun loppupuolella muodostuneen, hyvin säilyneen kirkollisen ympäristön. Pienen kirkonkylän vanhimpiin säilyneisiin rakennuksiin lukeutuva Vanha-Vion talo on taiteilijaprofessori Veikko Vionojan syntymäkoti. Uusklassistinen Ullavan puukirkko sijaitsee kirkonkylässä Ullavanjoen itäpuolella. Kirkko on poikkipäädyillä varustettu, alun perin oktogonin muotoinen pitkäkirkko. Kirkon kolmella sivulla ulkonevat pienet satulakattoiset eteishuoneet ja yhdellä sakaristo. Ristikeskuksesta nousee lyhtytorni. Ikkunat ovat pyörökaariset. Kirkkosalia kattaa loiva tynnyriholvi. Alttaritaulu on ullavalaissyntyisen Veikko Vionojan maalaama Ristiinnaulittu vuodelta 1928. Kirkon lounaispuolella seisoo erillinen, korkea kolminivelinen kellotapuli. Kirkkopihalla on sankarivainajien hautapaikka ja sitä ympäröi matalahko kivimuuri. Kirkon lounaispuolella Vionojan rannalla, kylän vanhimpiin kuuluvassa asuinpaikassa, on Vanha-Vion talo. Taiteilija Veikko Laineen (Vionoja) synnyinkoti on Ullavanjokeen laskevan Vionojan pohjoispuolella, joen yli johtavan vanhan ratsutien, Vionojantien varrella. Punamullattu päärakennus on valmistunut 1755 ja sitä on jatkettu 1880-luvulla päätykamareilla. Pihassa on ulkorakennus 1900-luvun alkupuoliskolta.
alue: 63.708140258,23.894361847 63.707484089,23.893399265 63.707559109,23.893059373 63.707446329,23.892740091 63.707834161,23.891901590 63.708528126,23.892979575 63.708140258,23.894361847
historia: Ullava kuului 1640-luvulta lähtien Kälviän pitäjään. Kylän taloluku nousi 1600-luvun lopulla 8-10:sta talosta uudisasutuksen voimin 14-16:een taloon. Kappeliseurakunta Ullavasta tuli 1797, ja itsenäinen seurakunta Ullavasta muodostettiin 1904. Ullavan kirkko rakennettiin päädyistään viistetyksi, kahdeksankulmaiseksi tukipilarikirkoksi 1783 ja tapuli valmistui 1787. Molempien rakentamista johti lääninrakennusmestari Johan Blomström. Kirkko korjattiin Lauri Heikki Kuorikosken johdolla 1900. Tuolloin kirkon runkoon lisättiin kolme satulakattoista eteishuonetta ja pitkälle sivulle lisättiin poikkipäädyt ja ristikeskukseen torni. Vanhan sakariston korvasi alttarirakennelman taakse rakennettu uusi sakaristo. Sisä- ja ulkoväritystä palautettiin vuoden 1900 korjausta edeltävään asuun 1957-1958. Tapulin ja Ullavantien väliin rakennettiin seurakuntatalo 1978. Ullavasta tuli kappeliseurakunta, kun se liitettiin Kaustisen seurakuntaan 2006. Taidemaalari Veikko Vionoja (1909 - 2001) tunnetaan erityisesti pohjalaisten talojen sisäkuvien, pihapiirien, ihmisten ja valon kuvaajana.
kunta: k272
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Buljakov seisoi sateenvarjonsa alla Tähtitorninmäellä, Haaksirikkoisten patsaan juurella. Kuunteli liikenteen ja laivojen ääniä alhaalta Etelärannasta. Katseli yöksi tummuvaa merta valkohehkuisine vaahtopäineen, Kauppatorin suunalla ja Katajanokalla syttyviä valoja. Meri tuoksui toiselta kuin mutainen Nevajoki, mutta pimeässä Helsinki näytti melkein Leningradin kaltaiselta metropolilta.' (s. 119)
description: Buljakov odottaa myöhässä olevaa kontaktiaan Tähtitorninvuorella.
references: i9695
spatial: Tähtitorninvuori

metadescription 394
modified: 2010-06-01T12:48:13+0300

Didrichsen, Marie-Louise
type: Muu henkilö
spatial: i7336

bibliographic citation: 'Olimme ruumiin löytöpaikalla vähän jälkeen seisemän. Ohjeiden mukaan käännyimme Tulisuontieltä hiekkatielle. Sadan metrin ajon jälkeen olimme vihreän rauta-aidan edessä. Siinä oli kyltti, jossa luki: Metsäportti.' (s. 142)
description: Marjaniemen siirtolapuutarhan laitamilta sijaitsevasta ojasta löytyy ruumis.
references: i9797
spatial: Marjaniemen siirtolapuutarha

description: Liisankadulla samassa talossa kuin...-artikkeli
references: i5153
spatial: Liisankatu 25

metadescription 8047
modified: 2009-12-23T14:29:32+0300

metadescription 5543
modified: 2010-09-17T11:07:48+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Tenojokilaakson saamelaisasutus (Välimaa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tenojokilaakson kalastukseen ja karjanhoitoon suuntautunutta saamelaisasutusta edustavat valikoimassa esimerkkeinä Dalvadaksen kylä ja Välimaan tila Tenon jokilaakson muodostamassa vaikuttavassa maisemassa. Tenon pääuoma on jäätikkökulutuksen muotoilema, poikkileikkaukseltaan U-kirjaimen muotoinen laakso, jossa joki virtaa monin paikoin 200–300 metriä ympäröivää loivapiirteistä tunturiylänköä alempana. Joki on aikojen kuluessa kasannut suuria hiekkakerrostumia, joihin on muodostunut eri korkeustasoille hyvinä viljely- ja asuinsijoina toimivia jokiterasseja. Tenojoen vesistöalueen ilmasto on Golf-virran ansiosta huomattavasti leudompi kuin vastaavilla leveysasteilla muualla. Tenojoen luonnonvaroista merkittävin on Jäämerestä nouseva lohi, joka on perustana alueen rikkaalle alkuperäiskulttuurille, kasvavalle kalastusmatkailulle ja Tenojoen maineelle Euroopan parhaana lohijokena. Muista kalalajeista tärkeimmät ovat harjus ja meritaimen Tenon pääuomassa ja tunturivesien järvissä siika. Asutusmallin ja elinehtojen perustana ovat olleet luonnonvarat. Tenojokivarren kalastajasaamelaistaloudelle on ollut ominaista luonnon tarjoamien resurssien monipuolinen käyttö. Ratkaisevaa asuinpaikan valinnalle on ollut mahdollisuus lohestukseen ja maatalouteen yhdistettynä metsästykseen. Tunturijärvien vesistä on kalastettu siikaa. Niukat resurssit ovat mahdollistaneet jokivarteen vain harvaan sijoittuneen asutuksen. Karasjoen ja Utsjoen välisistä harvalukuisesta kyläasutuksesta Dalvadas sijoittuu asutukselle otolliseen kohtaan paikassa, jossa Nilijoki yhtyy Tenoon. Suuret saaret muodostavat kylän laidun- ja viljelymaat. Kylän rakennuskanta koostuu eri-ikäisistä, vapaasti laakson tasaiselle osalle sijoittuneista taloista. Omavaraistalouden osana riekonpyynnillä on ollut keskeinen merkitys 1960-luvulle asti. Talvadaslaisten sukujen nautinta-alueet kammeineen ovat olleet kylän kaakoispuolisella tunturiylängöllä. Jokeen pääasiallisena kulkukeinona liittyvät Tenon ylityspaikat, maihinnousu…
alue: 70.020861314,27.490747733 70.021039457,27.495770585 70.019296139,27.498497803 70.019001888,27.490777240 70.020861314,27.490747733
historia: Suomen itäisellä saamelaisalueella asutus keskittyi kalaisten vesistöjen kuten Tenojoen varrelle. Alueen merkittävimpiin luonnonvaroihin kuului Jäämerestä nouseva lohi ja lohenkalastuksella oli ratkaiseva merkitys Tenojokilaakson asuttamiselle. Asuinpaikkojen valinta määräytyi hyvin kala-apajien perusteella. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Tenon lohenkalastuksesta ovat 1500-luvulta. Lohi oli 1600-luvulta alkaen myös merkittävä kauppatavara. Jo 1600-luvulla tiedetään Tenon lohta toimitetun Ruotsin hoviin. Tanska-Norjan ja Ruotsi-Suomen 1751 rajasopimuksen mukaan lohenkalastus oli yhteistä saamelaisten kesken rajan molemmin puolin. Kalastuksen merkitystä osoittaa sekin, että tenolaisten lohenpyynnin epäonnistuessa keväällä, jouduttiin vielä 1800-luvun lopulla lähtemään meripyyntiin. Vanhimpiin kalastustapoihin Tenolla kuului poikkipato, jonka alle muodostuvasta sumpusta lohet pyydettiin kivillä tai seipäillä. Virran poikki tehtyjen patojen välistä voitiin kalaa ottaa ajoverkolla. Merkittävimpiä Tenon lohenkalastukseen liittyviä paikkoja oli Nuorbiniemessä sijaitseva Outakosken poikkipato, joka oli suurimmillaan 30-40 talouden yhteinen lohenpyyntiyritys. Outakosken patoa alettiin todennäköisesti käyttää 1770-luvulla. Ensimmäinen Tenoa koskeva virallinen kalastussääntö tuli voimaan 1873 ja lopetti lopullisesti Outakosken poikkipadon käytön. Ensimmäisinä turisteina Tenolle saapuivat englantilaiset lohenpyytäjät 1850-luvulla. Kalaturismi lisääntyi toisen maailmansodan jälkeisenä aikana, erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Tenojokilaakson saamelaisasutus kuului uuden ajan alussa pääasiassa Tenon ja Utsjoen lapinkyliin. Dalvadas on vanha saamelaisasutuksen talvipaikka. Karjanhoito juurtui Dalvadaksen alueelle 1700-luvulla, mutta pyynnillä - kalastuksella ja erätaloudella - oli suuri merkitys alueen saamelaisväestölle vielä 1900-luvulla. Kyläkentällä sijaitsi myös kirkko ja hautausmaa oli naapurikylässä Nuvvuksessa. Dalvadaksen hallinnollinen ja taloudellinen merkitys heik…
kunta: k890
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kalliokadun blues
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: Kallio
temporal: 1990-luku
kuvittaja: Mäkelä, Timo
lisatietoa: Eläinhahmot elävät rosoista ja boheemin romanttista elämäänsä Kalliossa.
lisätietoja: http://fi.wikipedia.org/wiki/Timo_M%C3%A4kel%C3%A4

Halkovaja / Autotalli C51
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T07:39:42.867+00:00
modified: 2012-12-03T08:31:17.203+00:00
subject: p36222
subject: p36548
kuvailu: Vajaa on käytetty viereisen Kurttiinitalon C 52 puuvajana. Se peruskorjattiin kesällä 1994 autosuojaksi purkamalla sisältä sahalautaiset väliseinät. Lattia tasoitettiin betonivalun avulla ja ulko-ovet rakennettiin uudelleen. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: HKI RVVA Rakennuslupa-asiakirjat. PLM Asemapiirros Sotasatama Suomenlinna. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Vajaa on käytetty viereisen Kurttiinitalon C 52 puuvajana. Se peruskorjattiin kesällä 1994 autosuojaksi purkamalla sisältä sahalautaiset väliseinät. Lattia tasoitettiin betonivalun avulla ja ulko-ovet rakennettiin uudelleen. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: HKI RVVA Rakennuslupa-asiakirjat. PLM Asemapiirros Sotasatama Suomenlinna. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.148554985315414
long: 24.98868085145955

Lauttasaaren kartano
type: Rakennus
is part of: Lauttasaari
lat: 60.1593594650302
long: 24.8793191465663

metadescription 7832
modified: 2010-02-04T16:48:45+0300

Wright, Georg Henrik von
type: Akateeminen henkilö

Lepikon torppa
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pielaveden kirkonkylän läheisyydessä sijaitsee presidentti Urho Kekkosen (1900-1986) synnyinkoti, Lepikon torppa. Kekkonen kertoi kasvaneensa savupirtissä korostaakseen kansanomaisia lähtökohtiaan ja kirjoitti Lepikon talosta: "Tämä on Lepikon torppa, synnyinkotini. Niillä eväillä, jotka olen saanut kodistani, vanhemmiltani ja heidän ystäviltään sekä elämänympäristöstäni vuosisadan alussa, olen elämässäni selvinnyt." Torppa, joka on rakennettu 1860-luvulla, käsitti alkuaan vain yhden savutuvan. Nykyisen laajuutensa ja asunsa torppa on saanut 1900-luvun alussa. Torppa toimii matkailukohteena ja se on sisustettu osin Kekkosen perheen alkuperäisillä käyttöesineillä.
alue: 63.221516230,26.782632168 63.221484523,26.784258407 63.220941491,26.784225886 63.220991616,26.782674993 63.221516230,26.782632168
historia: Lepikon torppa muodostettiin mäkituvasta torpaksi 1860-luvulla. Metsätyönjohtaja Juho Kekkonen osti työmaansa tuntumasta Lehdon tilaan kuuluneen torpan perheen asunnoksi kesällä 1900. Ostamisen jälkeen Juho kunnosti rakennusta mm. muutettiin savutuvasta uloslämpiväksi ja se sai nykyiset T-jakoiset ikkunat. Kekkoset asuivat Lepikon torpassa kuusi vuotta, jonka jälkeen Juho Kekkosen työmaat veivät perheen Kuopion ja Lapinlahden kautta Kajaaniin. Poliittista merkitystä asuinrakennus sai 1949, jolloin Kekkonen pyrki ensimmäisen kerran presidentiksi. Tällöin Lepikon torpan valokuvasta retusoitiin savupiippu pois, jolla pyrittiin korostamaan ehdokkaan juurevaa taustaa "savupirtin poikana". Lepikon torppa restauroitiin Urho Kekkosen syntymäkotimuseoksi 1960-luvulla.
kunta: k595
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vatialan siunauskappeli
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Viljo Rewellin suunnittelema karun askeettinen, betonista rakennettu Vatialan siunauskappeli kuuluu Suomen modernin arkkitehtuurin kansainvälisesti arvostettuihin merkkiteoksiin. Mäntykankaan reunaan rakennettu Vatialan siunauskappeli ja hautausmaa sijaitsevat Tampereen ja Kangasalan keskustojen väliin jäävällä taajama-alueella. Siunauskappelin pitkänomainen rakennus käsittää suuremman ja pienemmän kappelin ja niiden välissä olevan sisäänkäyntihallin, omaisten odotushuoneen ja sakaristot. Huoltotilat ja jäähdytyshuone ovat kellarikerroksessa. Rakennuksen seinät on muurattu teräsvahvisteisista betoniharkoista. Isomman kappelisalin kattona on esijännitetty parabolinen kuorirakenne. Sivuseinät ovat lattiasta katonreunaan asti lasia ja avaavat tilan kahdelle sisäpihalle, joissa on sinivihreät vesialtaat. Pienempi tasakattoinen kappeli on ulospäin miltei kokonaan suljettu ja salin ainoana valolähteenä on katonrajaa kiertävä ikkunanauha. Vesikattoa kantaa kaksi esijännitteistä teräsbetonikehää. Sisäänkäyntihallin ja pienemmän kappelin sisäkatoissa on lautaverhoilu.
alue: 61.473506359,23.964808994 61.477711633,23.965469126 61.477379728,23.974146001 61.477276401,23.974545026 61.477006172,23.974644851 61.472880554,23.974332467 61.473069813,23.967535157 61.473506359,23.964808994
historia: Arkkitehti Viljo Rewellin piirtämän, 1962 valmistuneen siunauskappelin rakenne- ja materiaalivalinnassa pyrittiin suunnittelijan mukaan rakennustyypille ominaiseen vaatimattomaan ja suorastaan karuun askeettisuuteen. Kappelin kaluston suunnitteli Olli Borg. Rakennuksen ulkopintojen korjaus tehtiin 2000-luvun alussa. Tampereen seurakuntien 1960-luvun alussa perustaman hautausmaan yleissuunnitelman laativat arkkitehdit Rauhala & Meller.
kunta: k211
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Muistomerkin suunnittelija
references: Engel, Carl Ludvig
spatial: i7355

Arhipanpolku
type: Katu
is part of: i9
lat: 60.2507123244383
long: 24.8842961212531

metadescription 6254
modified: 2010-09-17T11:17:11+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Ajax ja Runeberg -laivojen törmäys
type: Fakta
content: Höyrylaivat Ajax ja Runeberg törmäsivät kohtalokkain seurauksin Kruunuvuorenselällä elokuussa 1892. Mistähän teoksesta löytäisi parhaan tai luotettavimman kuvauksen tapahtumain todellisesta kulusta? Nettihauilla tästä ei löytynyt tietoa. Ei myöskään artikkelihauilla. Paras kuvaus, jonka löysin, löytyi Erkki Riimalan kirjasta "Höyryä Helsingin Vesillä : pääkaupungin paikallisliikenteen höyryveneitä ja saaristoreittien matkustajahöyrylaivoja" sivuilta 93-94: Runeberg hallitsi yksinvaltiaana linjaa vuodet 1876-92. Viimeksi mainittuna vuonna elokuun 8. päivän vastaisena yönä rataslaiva joutui onnettomuuteen, josta lehdet kirjoittelivat runsaasti. W.A. Svenssonin tilausajossa ollut Ajax oli tuomassa Porvoon kesäjuhlilta yleisöä Helsinkiin. Onnettomuudessa Ajax upposi ja 38 ihmistä menetti henkensä. Runebergin päällikkö, kapteeni Nils Adolf Nykopp, kuvaili lehtiuutisessa tapahtumien kulkua seuraavasti: "Maanantaita vasten yöllä 12.20 Runeberg oli matkalla Helsingistä Porvooseen ja normaalit kulkuvalot paloivat. Se kohtasi Hundholmenin luona höyryvene Arlan, joka kulki oikeaa kurssia. Kaksi minuuttia myöhemmin havaittiin edessä höyryvene Ajax, joka kulki niin läheltä Kalfvikin saaren viereistä etelätikkua, että Runeberg ei mahtunut ohittamaan Ajaxia oikealata puolelta, sen ja viitan välistä. Tämän vuoksi Runeberg suuntasi kulkunsa kohti Hundholmenin edustan pohjoistikkua, Ajaxista länteenpäin. Silloin huomattiin Ajaxin kääntyvän poikittain Runebergin kurssille noin 300 metrin etäisyydellä. Runebergin koneet pysäytettiin heti , mutta alukset olivat jo niin lähellä toisiaan, että yhteentörmäystä ei voitu välttää. Onnettomuus tapahtui 12.40 yöllä. Kapteeni Nykopp syytti Ajaxin päällikköä onnettomuuden aiheuttamisesta. Runebergin tanakka keulavannas oli iskeytynyt kannettoman, sivukatoksella varustetun höyryveneen rungon paapuurin puoleiseen keskiosaan repien levyt hajalle. Vastakkaisella puolella koneen vieressä istunut matkustaja muisteli koneenhoitajan avanneen Ajaxin höyry…
language: fin
spatial: i9091
temporal: i106

Helsingin jugendkorttelit
type: Tietokirja
language: fin
relation: Engel, Carl Ludvig
relation: i7378
relation: Saarinen, Eliel
relation: i6859
relation: Aspelin, Waldemar
relation: i7244
relation: Lindqvist, Selim A.
spatial: i32
spatial: Kruununhaka
spatial: i44
spatial: Kluuvi
spatial: i36
spatial: Kamppi
spatial: i35
spatial: i22
spatial: Kallio
spatial: i34
spatial: i33
temporal: i105
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: i3844

metadescription 8543
modified: 2010-02-01T12:26:52+0300

Poroerotuspaikat ja -aidat (Saarivaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 67.447482638,27.618786397 67.449023741,27.625030726 67.446219181,27.637453006 67.444732386,27.634843154 67.445263586,27.620678442 67.447482638,27.618786397
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k742
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Redutti Kotka)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.460904895,26.924939735 60.460526936,26.926502885 60.460036182,26.926702808 60.459923012,26.924998848 60.460904895,26.924939735
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Juttutupa
type: Ravintola
alternative: Juttutupa
is part of: Kallio
is part of: i6497
is part of: i6546
is part of: i43
lisätietoja: http://www.juttutupa.com/page.php
lat: 60.1788030759618
long: 24.9475809091056

metadescription 6848
modified: 2010-01-19T15:01:53+0300

Hilding Ekelundin arkkitehtuuri Karjaalla (Västra Nylands yrkeskolan)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Hilding Ekelundin omaleimainen ja korkeatasoinen arkkitehtuuri Karjaalla liittyy sotien jälkeiseen julkisten palveluiden rakentamiseen maamme kaupungeissa ja kauppaloissa. Ekelundin vaikutus kaupunkikuvaan on huomattava; asemakaavojen laatimisen ohella hän suunnitteli useimmat Karjaan 1940-60-lukujen kunnalliset ja kirkolliset rakennukset. Ekelundia voi pitää Karjaan kauppalanarkkitehtinä, joka luottamustoimiensa ansiosta vaikutti vuosikymmeniä myös kauppalan rakentamisen ohjaukseen. Ekelundin panos koulusuunnittelun kehittäjänä liittyy sotien jälkeiseen kiivaaseen koulurakentamisen kauteen maassamme. Karis-Billnäs samskola on Ekelundin ensimmäinen Karjaalle toteutunut koulusuunnitelma. Sen tiilinen, satulakatteinen hahmo on porrasteinen ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista, kulmittain toisiinsa liittyvistä siivistä. Samskolanin tontin kokonaisjäsentely viheralueineen on olennainen osa koulun alkuperäistä suunnitelmaa, jossa koulu piha-alueineen liittyy puisto- ja bulevardimaisemaan. Kilan koulukeskus on läntisellä Uudellamaalla poikkeuksellinen läpileikkaus 1900-1960-lukujen kouluarkkitehtuurista. Keskuksen näkyvin, alkuaan ruotsinkieliseksi kansakouluksi valmistunut rakennus on pohjaltaan T-muotoinen, tiilinen ja roiskerapattu. Sen hahmo siipien keulamaisine, kolmionmuotoisine päätyineen ja laakeine satulakattoineen on Ekelundin arkkitehtuurille yleisemminkin tunnusomainen. Lärkkullan kristillinen kansanopisto kirkon eteläpuolella sijaitsevalla mäellä on Porvoon hiippakunnan kurssi- ja kokoontumiskeskus, jonka toiminnallisena esikuvana on ollut Ruotsin Sigtuna-keskus. Opiston päärakennus muodostuu kahdesta kolmikerroksisesta siivestä ja niitä yhdistävästä matalasta väliosasta. Siivet on sijoitettu vinosti toisiinsa nähden siten, että niistä piirretyt akselit yhdistyvät Karjaan kirkon alttarilla. Itäsiivessä on kappeli ja juhlasali sekä kirjasto ja vierashuoneet. Asuintilat ovat länsisiivessä. Alueella sijaitsee myös kaksi henkilökunnan asuinrakennust…
alue: 60.075354356,23.677682271 60.074685629,23.677179987 60.074493625,23.676673012 60.074713619,23.675653088 60.075411963,23.675264466 60.075762402,23.675579153 60.075354356,23.677682271
historia: Arkkitehti Hilding Ekelund (1893-1984) oli arvostettu arkkitehti, jolla oli myös vaikutusta opettajana (TKK/lehtori 1927-41 ja asuntosuunnittelun professori 1950-58) ja kirjoittajana (Arkkitehti/toimittaja 1929-30, päätoimittaja 1931-34). Ekelund toimi Helsingin kaupunginarkkitehtina 1941-49 ja oma toimisto hänellä oli vuodesta 1926. Ekelund oli 1930-luvulta lähtien mukana Karjaan taajaväkisen yhdyskunnan, vuodesta 1930 kauppalan ja 1970-luvulta lähtien kaupungin, suunnittelussa. Hän toimi kauppalan järjestysoikeuden kaava- ja rakennusasioiden asiantuntijajäsenenä 1942-1973 ja osallistui kaupungin asemakaavan ja rakennusjärjestyksen suunnitteluun sekä suunnitteli lähes kaikki Karjaan julkiset rakennukset 30 vuoden ajan. Karis-Billnäs samskola valmistui 1943 ja sitä jatkettiin 1957-1958 luokkahuonesiivellä. Kaupungintalo valmistui 1945 vain osana alkuperäisestä suunnitelmasta, johon toteutuneen matalan väliosan lisäksi olisi kuulunut myös kolmikerroksinen kulmatornilla varustettu päämassa ja lounaispuolella kaksikerroksinen siipi. Arkkitehtien Hilding Ekelund ja Eva Kuhlefelt-Ekelundin yhdessä suunnittelema Lärkkullan koulutuskeskus valmistui 1949. Karjaan seurakunta luovutti tarvittavan maa-alueen ja Porvoon hiippakunta sai rakentamiseen huomattavaa tukea Amerikan evankelisten seurakuntien Suomen kirkolle myöntämistä lahjoitusvaroista. Vesitorni valmistui 1951. Ekelundin vesitornin ympärille suunnittelemaa luonnontieteille, taiteelle ja museotoiminnalle tarkoitettua kulttuurikeskusta ei toteutettu. Västra Nylands yrkesskola rakennettiin nykyiseen laajuuteensa 1951-1965 neljässä vaiheessa. Katarinakoti eli vanhainkoti valmistui 1954. Karjaan Pyhän Olavin krematoriokappeli valmistui 1960 vanhan taitekattoisen kappelin tilalle. Kappeliin liittyvä seurakuntakeskus valmistui 1962. Kilan koulukeskuksen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvulta. Tilojen käydessä ahtaiksi rakennettiin 1953 Ekelundin suunnittelema suuri ruotsinkielinen kansakoulu. Ekelundin suunnittelemat uusi…
kunta: k710
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus (Nötö)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Ulkosaariston asuttaminen liittyy merenkulkuun ja kalastukseen. Saarten pienimuotoinen, pysyvä kyläasutus on saanut alkunsa saarissa jo keskiajalla ja monet ulko- ja välisaariston kylistä ovat säilyneet yhtenäisinä kokonaisuuksina. Kyläkuvalle ovat ominaista pienialaiset niityt ja kallioiden suojassa sijaitsevat tiiviit taloryhmät. Asutus on keskittynyt pääasiallisesti sataman ja pienialaisten kyläpeltojen tuntumaan. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Berghamn, Nötö, Sandholm, Lökholm ja Borstö sekä Jurmo ja Björkö ovat osa valtakunnallisesti arvokasta Saaristomeren kulttuurimaisemat maisema-aluetta. Saaristokylien kulttuuriympäristöön kuuluvat satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Saarten kulttuurimaisemaan on vaikuttanut pysyvän asutuksen ja laiduntamisen väheneminen 1900-luvun loppupuolella sekä samaan aikaan tapahtunut matkailun lisääntyminen. Kyläasutus entisen Nauvon ulkosaaristossa käsittää Nötön, Lökholmin, Sandholmin ja Borstön sekä enemmän sisäsaariston puolella Berghamnin, Stenskärin ja Gullkronan. Saaristolaisasutuksen lisäksi Gullkronan saarella on luotsiasema ja Nötössä kappeli. Berghamnin saaren vanhin asutus, Norrgård, Mellangård ja Södergård, sijaitsee saaren itärannalla, pelto- ja niittyalueen tuntumassa. Kolmen kantatalon jakautuminen ja torppien perustaminen o…
alue: 59.950224841,21.757056996 59.950953084,21.756338262 59.951440081,21.755053981 59.951683132,21.754254059 59.952032674,21.753886965 59.953713110,21.754693837 59.955050193,21.754481960 59.956373502,21.753890668 59.957668021,21.754335331 59.959630051,21.765485805 59.958190367,21.769751996 59.954837398,21.765919261 59.953913859,21.763613559 59.951187897,21.760123491 59.949786935,21.759574084 59.949947654,21.758542740 59.950224841,21.757056996
historia: Länsi-Turunmaan ulkosaaristo sai pysyvän asutuksen viimeistään keskiajalla. Nauvon pitäjään kuuluneiden pienempien saarten esihistorialliseen käyttöön viittaavat saarilta löytyvät kiinteät muinaisjäännökset mm. jatulintarhat. Saaret sijaitsevat vanhojen merenkulkuväylien varrella ja niillä oli merkitystä suojaisina satamapaikkoina. Kylien elinkeino perustui kalastukseen, merenkulkuun ja vähäiseen karjanhoitoon. Korppoon Aspön ja Björkön kylissä oli 1530-luvulla kolme taloa, Jurmossa neljä. Saarista Österskär asutettiin myöhemmin. Pienten saarten merkittävät taloluvut selittyivät hyvillä kalavesillä ja yhteiskalastuksen vaatimalla työvoiman tarpeella. 1560-luvulla suurimman asutuksen muodosti sijainniltaan keskeinen Nauvon pitäjän Nötön kylä, joka oli 13 talollaan suurimpia keskiajalta lähtien. Saarella oli parhaimmillaan yli 200 asukasta ja oma koulu. Ensimmäinen kappeli rakennettiin jo 1600-luvulla ja nykyinen kirkko valmistui 1757. Pienempiä kyliä muodostivat Berghamn, jossa oli kolme taloa, Gullkronassa ja Stenskärissä oli yksi talo sekä Sandholmissa ja Lökholmissa neljä. Nuorinta asutusta edustaa Borstö, joka asutettiin ilmeisesti 1740-luvulla. Korppoon Jurmo lienee ollut Turunmaan ensimmäisiä saaria, joihin rakennettiin kappeli. Eräiden arvioiden mukaan Jurmossa on ollut kirkkorakennus jo 1100-luvulta alkaen. Jurmo toimi vuosisatojen aikana Turunmaan lounaissaariston asukkaiden keskuksena. Aspön, Björkön ja Utön asukkaat hautasivat pitkään vainajansa Jurmon hautausmaahan. Jurmon ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi saaren korkeimmalla kukkulalla, Kappelinmäellä, mistä se siirrettiin muualle, koska mrenkulkijat tulkitsivat rakennuksen virheellisesti pookiksi. Nykyiselle paikalle Jurmon kappeli rakennettiin 1703 ja nykyinen kappeli valmistui 1846 korppoolaisen timpurin Adolf Abraham Gränebackin johdolla. Aspön ja Björkön sijainti itä-länsisuuntaisten merireittien varrella teki niistä jo viikinkinkiajasta lähtien tärkeitä pysähdyspaikkoja. Myöhemmin Aspön, Björkön …
kunta: k445
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tenkka, ravintola
type: Ravintola
alternative: Helsinginkatu 15
alternative: Tenho, ravintola
is part of: i7419
is part of: i8780
is part of: i42
is part of: Alppiharju
is part of: i6548
is part of: i9347
lat: 60.1874980924773
long: 24.9550312130341

Sininen talo
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p91415
event: p90156
event: p5072
event: p5062
event: p5087
event: p5047
event: p5030
event: p61874
event: p77526
event: p48304
event: p5081
event: p5076
event: p55519
event: p5095
event: p68097
event: p5054
event: p121189
event: p5089
event: p44237
event: p5092
event: p143684
event: p5099
event: p5059
event: p74321
event: p5064
event: p5040
event: p5084
event: p5093
event: p117291
event: p90417
event: p79684
event: p5088
event: p5098
event: p30263
event: p5090
event: p5097
event: p5057
event: p5022
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: p20
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Sininen talo
lat: from POI
lon: from POI

Olympiakisojen yllätysesiintyjä
type: Fakta
content: Helsingin olympiakisojen v. 1952 avajaisten yllätysesiintyjä oli muistaakseni nimeltään Barbara, sukunimeä en muista. Mikä mahtaa olla hänen elämäntarinansa tapahtuman jälkeen? Vieläkö hän on elossa? Helsingin kisojen avajaisissa tosiaankin esiintyi tai ennemminkin yritti esiintyä saksalainen Barbara Rotbraut-Pleyer. Hän oli tapauksen aikana 23-vuotias ja halusi esittää ennalta suunnittelemattoman puheen rauhasta maailman nuorisolle. Barbara hyppäsi kesken juhlallisuuksien katsomosta ja pääsi puhujankorokkeen mikrofonille asti, mutta ei ehtinyt puhua kuin yhden sanan, "ystäväni" ennenkuin vikkeläliikkeiset järjestäjät saivat hänet talutettua pois mikrofonin luolta. Barbara olisi haluttu esittämään puheensa Helsingin kisojen 50-vuotisjuhliin, mutta tuolloin 73-vuotiasta saksatarta ei etsinnöistä huolimatta löydetty. Laura Malmivaara toimi sijaisenkelinä ja piti Barbaran puheen valkoiseen asuun pukeutuneena.
language: fin
spatial: Olympiastadion
temporal: 1950-luku
temporal: i116

description: Noora asuu vauvansa kanssa Fredrikinkadulla. Samassa talossa asuu myös Eila, ja VeePee Vainion Retrodesign-liike on vastapäisessä talossa.
references: Punainen pallotuoli
spatial: i8024

Josafatin jenkka
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Josafatinkalliot
temporal: i114
esittaja-musiikki: Numminen, M.A.
saveltaja: Numminen, M.A.

bibliographic citation: 4. helmikuuta 1967, kun Pohjois-Pohjalainen Osakunta vietti 60-vuotisjuhlaansa, valtansa kukkuloilla oleva presidentti oli jälleen juhlapuhujana; hän oli tehtävään suorastaan hankkiutunut. Ääni kellossa oli nyt aivan toinen. Kekkonen käytti osakunnan vuosijuhlaa - monien mielestä väärin - ja joka tapauksessa häikäilemättä hyväkseen oman poliittisen ohjelmansa markkinointiin. Puheen otsikko kuului: "Yhdenmukaisuudesta erilaisuuteen". Ostrobotnian puhujalavalta presidentti julisti kommunistien olevan yhtä tärkeä ja isänmaataan rakastava kansanosa kuin kaikki muutkin suomalaiset. Oman opiskeluaikansa kansallisen pakkoeheyttämisen ja työväenliikettä kohtaan esiintyneen vihamielisyyden Kekkonen tuomitsi jyrkästi.
description: Urho Kekkonen aloitti lakitieteen opinnot syksyllä 1921 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Hän oli varsin aktiivinen osakuntalainen, ja kutsuttiin Pohjois-Pohjalaisen osakunnan kunniajäseneksi vuonna 1957, tasavallan presidenttinä.
references: i3292
relation: i7319

bibliographic citation: Odotin raitiovaunua, tästä menee nykyään neljä, itse en koskaan uskalla puhua muusta kuin raitiovaunuista.
references: Kirjoituksia
spatial: Helsinki yleisesti

Villa Majniemi
type: Rakennus
is part of: Jollas
lat: 60.1619233612161
long: 25.0973801911061

metadescription 9254
modified: 2010-06-09T15:25:26+0300

Yhdeksän pientä kotia = Nio små hem
type: Tietokirja
description: Yhdeksän pientä kotia avaa oven pitkänsillan pohjoispuolen helsinkiläisen arkipäivän historiaan kuvin ja tarinoin. Teoksessa kerrotaan myös työläiskaupunginosien rakentamisesta ja kehityksestä yleisesti. Tunnelmalliset, ajalta olevat valokuvat rytmittävät tekstiä vuoroin Työväenasuntomuseossa otettujen värivalokuvien kanssa.
language: fin
language: swe
spatial: i43
spatial: Kallio
spatial: i44
spatial: i46
spatial: i42
spatial: i8414
spatial: i45
temporal: i114
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i110
temporal: i107
temporal: i108
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i4936
lisatietoa: Yhdeksän pientä kotia avaa oven arkipäivän historiaan Työväenasuntomuseo, Helsingin kaupunginmuseoon kuuluva tunnelmallinen kotimuseo Linnanmäen juurella, avattiin viime kesänä uudelleen pitkän remontin jälkeen. Kirstinkujalla sijaitsevan puutalomuseon avautuessa keskiviikkona 5.5.2010 taas kesäksi kaupunginmuseo julkaisee Helsingin työväestön arjesta ja asumisesta kertovan kaksikielisen Yhdeksän pientä kotia -kirjan, joka johdattaa myös yleisemmin suomalaisen arkipäivän historiaan 1900-luvun alkupuolella. Suomi on muuttunut valtavasti viime vuosikymmeninä. Elintason nousu ja tapojen muuttuminen ovat tehneet 1900-luvun alkupuolen kotimaasta nykysuomalaisten silmissä suorastaan eksoottisen. Silloinen elämän yksinkertaisuus ja asumisen vaatimattomat puitteet ovat monille nuorille järkytys ja vanhemmillekin kaukaista, jo unohtuvaa menneisyyttä. Työväenasuntomuseo ja Yhdeksän pientä kotia -teos avaavat oven suomalaisen ja erityisesti helsinkiläisen arjen historiaan ja kertovat muutamin välähdyksin siitä, millaisista lähtökohdista jokapäiväinen elämämme on kehittynyt. Sata vuotta sitten helsinkiläisen työläisperheen hellahuoneessa vesihana ja hellakakluuni edustivat poikkeuksellista mukavuutta ja peilipiironki ja ompelukone olivat ylpeydenaiheita. Ajan myötä elintaso kohosi ja koteihin hankittiin uutuuksia. Öljylampun tilalle kattoon ripustettiin hehkulamppu. Ruokapöydässä läskisoosi korvasi silakan ja keittiön hylly täyttyi astioista ja purnukoista. Alkoi olla varaa huvitteluunkin, gramofoniin tai oikein radioon. Puiset päästä- ja sivustavedettävät sängyt tekivät tilaa modernille rautahetekalle. Sotavuosina piti uudestaan totutella karumpaan arkeen ja korvikkeisiin. Sitä suurempi ilo koettiin, kun rauhan tultua taas sai herkkuja kuten kahvia ja aleksanterinleivoksia. Työväenasuntomuseon tapaan myös Yhdeksän pientä kotia -kirjassa arjen historiaa tarkastellaan Helsingin vanhimpien, vuonna 1909 Alppilaan valmistuneiden kunnallisten työväenasuntojen ja niiden asukkaiden ka…
lisätietoja: http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/Artikkeli

Haltsonen, Sulo
type: Kirjailija

description: Toimittaja Kalevi Marttinen murhataan Kristianinkadulla olevissa jyrkissä portaissa kesken aamulenkin.
references: i2164
spatial: i8466

metadescription 7559
modified: 2010-02-04T16:47:42+0300

description: Kirjasarjan päähenkilö.
references: i1276
relation: Aurora

Jokioisten kartano ja Loimijokilaakson viljelymaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Loimijokilaaksossa sijaitseva Jokioisten kartanoalue ilmentää maanomistukseltaan yhden Suomen laajimman kartanon poikkeuksellisen monipuolista ja korkeatasoista asuin-, talous- ja tuotantorakentamista sekä puisto- ja puutarhasuunnittelua. Kartanoalueeseen kuuluvat kartanon ja sen puiston lisäksi Ferrarian tehtaan tuotantorakennukset sekä asuma-alue. Länsipuolella kartanoon liittyy laaja Jokioisista Ypäjälle ulottuva Loimijokilaakson viljelyalue, jonka vanhasta pitkästä asutushistoriasta kertovat keskiaikaiset kylänpaikat ja muinaisjäännökset. Kartanoalueen ytimen muodostaa arkkitehtien C.C. Gjörwell ja Erik Palmstedt suunnitelmien mukaan 1790-luvulla rakennettu uusklassistinen, puiston ympäröimä kartanon kaksikerroksinen päärakennus, joka on uusklassismin varhaisimpia ja merkittävimpiä edustajia Suomessa. Rakennuksen alkuperäiset interiöörit ovat säilyneet hyvin etenkin toisessa kerroksessa. Kartanon puisto periytyy 1600-luvulta. Päärakennuksen rakentamisen aikoihin on suunniteltu laaja puisto englantilaiseen tyyliin ja järjestetty päärakennuksen lähituntumaan geometrisesti sommiteltuja käytäviä ja perennasarjoja. Vielä 1900-luvun alkupuolella terasseilla oli suuret kasvihuoneet. Puisto laajenee puistometsänä Loimijokea seuraillen. Puistometsässä on maaherra von Willebrandin ja vaimonsa hauta muistomerkkeineen. Suuri tornillinen talli- ja maneesirakennus on valmistunut 1897. Valkeaksi rapatut talousrakennukset, viljamakasiini (1802), asuntola Impilinna (1804) ja ruokala Murula (1808) muodostavat yhtenäisen rivistön puiston ja maanviljelysaukean rajalla. 1920-luvulla rakennetut ja valkeaksi rapatut verstas- ja autotallirakennus täydentävät talouspihan yhtenäistä arkkitehtonista ilmettä. Maamerkkinä alueella on kolmikerroksinen puinen tapulimakasiini, joka on siirretty Humppilasta paikalleen 1810. Siirron yhteydessä siihen on lisätty kellotorni, jonka kellon on tehnyt kartanon seppä 1811. Lyöntikellona on 1687 valettu kirkonkello. Entinen navetta on ainoana säilynyt m…
alue: 60.802070367,23.481464768 60.803245276,23.480021543 60.803995746,23.475996664 60.802918761,23.473925104 60.801519805,23.474079131 60.800344887,23.474350289 60.800395372,23.473071338 60.800152121,23.472134448 60.799755069,23.472384603 60.799617195,23.473169320 60.797989667,23.476606364 60.797195903,23.471384078 60.796256123,23.466561813 60.795605890,23.463243240 60.793461916,23.461369033 60.792984070,23.449204641 60.796836403,23.444747324 60.796294395,23.441992727 60.795602219,23.438295441 60.794823371,23.434863776 60.792496381,23.434355164 60.790524794,23.434178393 60.788567657,23.433909820 60.786258121,23.431831852 60.787219622,23.425115161 60.787482022,23.420703025 60.784352908,23.418048365 60.783189030,23.417102158 60.781972181,23.416023248 60.781013169,23.415235262 60.780218665,23.414748735 60.779918562,23.411713231 60.779894934,23.410118736 60.778937747,23.405459820 60.777381261,23.390871914 60.778881470,23.390591602 60.780922039,23.390138834 60.781802427,23.389779549 60.783046652,23.386167949 60.784388780,23.381945143 60.785478037,23.378552223 60.786010036,23.370868730 60.787462207,23.368628816 60.789067098,23.366179878 60.790289244,23.362644504 60.790828062,23.361445947 60.791926400,23.361915004 60.792420737,23.362130606 60.794621407,23.363375329 60.794577676,23.363459302 60.793126251,23.366304164 60.791084226,23.371693195 60.792338298,23.375972733 60.792774913,23.385198575 60.792936908,23.388890270 60.792530954,23.398211124 60.792349201,23.400987053 60.792845948,23.404434646 60.794664173,23.406614725 60.796093954,23.408498133 60.799283341,23.410379233 60.801897127,23.412897766 60.804246917,23.416353652 60.806633189,23.419658649 60.807312611,23.421810895 60.807806355,23.424125347 60.808903817,23.428353219 60.809869247,23.431652411 60.812483629,23.438273339 60.814347035,23.443698685 60.816604454,23.449849068 60.812255918,23.457269520 60.811034315,23.463877283 60.811040705,23.466466239 60.810890839,23.468644278 60.810745600,23.469506715 60.808423517,23.47155470…
historia: Jokioisten kartano perustettiin 1562, kun Ruotsin kuningas Erik XIV antoi Klas Kristersson Hornille läänitykseksi Portaan pitäjästä Jokioisten neljänneskunnan. Myöhemmin kartanoa omistivat mm. Flemingit, Jägerhorn af Spurilat, Reuterholmit, von Willebrandit sekä Mannerheimit. Kartanon omistukseen on sen historian aikana kuulunut päätilan lisäksi useita kyliä ja tiloja. Saadessaan säterivapauden 1617 Jokioisten kartano oli Suomen suurin maatila. Jokioisten kartano kukoisti 1700- ja 1800-lukujen taitteessa maaherra E.G. von Willebrandin omistuskaudella, jonka ajalta kartanon nykyinen rakennuskanta on peräisin ja jolloin alueen teollinen toiminta alkoi. 1700-luvun lopulla kartanon alueella toimi tiilitehdas, panimo ja viinanpolttimo. von Willebrand perusti 1796 verkatehtaan ja 1804 kankirautapajan. Rautanaulatehdas perustettiin 1875 ja vuosisadan vaihteessa rautalankatehdas. 1900-luvun alussa kartanon yhteydessä toimi mm. mylly, saha, tiilitehdas, rautatehdas sekä sokeri- ja siirappitehdas. Rautatehtaat myytiin 1903 Ab Ferraria Oy:lle, nykyisin tehdasalueella toimivat Kaarjoki Oy:n lankatehdas ja Pintos Oy:n naulatehdas. Jokioisten kartano siirtyi 1871 osakeyhtiölle, jonka enemmistön osti 1907 maanviljelysneuvos Alfred Kordelin. Suomen valtio osti Jokioisten kartanon 1917, jolloin se oli edelleen yksi Suomen suurimmista tiloista ja käsitti yli 32 000 hehtaaria. Itsenäistymisen jälkeen toimeenpannun maareformin seurauksena kartanosta lohkaistiin 950 itsenäistä tilaa, yli 20 000 hehtaaria ja toisen maailmasodan jälkeen vielä yli 6000 hehtaaria. Kartanon päärakennuksen rakennustyöt aloitettiin von Willebrandin aikana 1794 ja sisustuksen osalta rakennus valmistui 1800-luvun alkuvuosina. Päärakennus peruskorjattiin 1950-luvulla, jolloin alkuperäiset taloustilat muutettiin toimistoiksi ja 1978-1980 se kunnostettiin Maatalouden tutkimuskeskuksen toimitiloiksi. Loimijokilaakson kyläastus oli vahvaa jo keskiajalla. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla Ypäjän kartanoa edeltänyt…
kunta: k169
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinkiläisten maallemuutto
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i107
esittaja-musiikki: i243
saveltaja: Kansansävelmä

metadescription 9848
modified: 2012-06-08T10:31:53+0300

metadescription 7201
modified: 2010-02-02T15:24:56+0300

metadescription 357
modified: 2010-02-08T16:37:15+0300

metadescription 5172
modified: 2010-11-16T18:15:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1720526~S9*fin

Utsjokilaakson saamelaisasutus (Fallejohka)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Utsjokilaakson saamelaisasutuksen joukossa on säilynyt asuinkenttiä, jotka kuvastavat erinomaisella tavalla kalastuksesta, metsästyksestä, maataloudesta, keräilystä ja poronhoidosta elantonsa saaneen saamelaisväestön perinteistä asumismuotoa. Utsjoen saamelaisasutus on keskittynyt Tenojoen ja Utsjoen varteen vanhoille sukumaille. Asutuksen sijoittuminen on määräytynyt kalastuksen, metsästyksen, maatalouden ja poronhoidon harjoittamisen luomien puitteiden mukaan. Utsjokilaaksossa on Mieraslompolossa Ollilan ja Leppälän välillä säilynyt muutamia eriaikaisia yksinäistalojen asuinkenttiä 1800-luvun alkupuolelta jälleenrakennuskaudelle. Vanhimpien asuinkenttien rakennukset ovat Pohjois-Lapille tyypillisiä pienikokoisia, patinoituneita hirsirakennuksia. Ollilan tila on asutettu Inarista käsin jo 1700-luvulla vanhan talvireitin varteen. Hyvin säilyneen pienen asuinkentän vanhin rakennus on vuodelta 1816. Patinoituneiden hirsirakennusten muodostamaan pihapiiriin kuuluu asuinrakennus, navetta, sauna ja aittoja. Ollilan tilaan kuuluu niittymaa-, kalastus- ja riekonpyyntitukikohdaksi rakennettu Fallejohka, joka sijaitsee Vetsijärven rannalla tunturissa Fallejohkan jokisuistossa. Asuintalon on rakentanut 1880-1890-luvulla silloinen Ollilan isäntä, Uula Aikio ja hänen poikansa Uulan Jouni ladon todennäköisesti 1939. Fallejohkassa on oltu useaan otteeseen pitkin vuotta ts. heinäaikaan sekä marjastus-, kalastus- ja riekonpyyntiaikoina; ja siellä on pidetty paria kesälehmää. Utsjoen saamelaisasutukseen kuuluvia asuinkenttiä on myös Rauduskaidi poroerotuspaikan yhteyteen, vanhan kulkureitin varteen jo 1800-luvulla sisämaahan rakennettu asuinkenttä. Raudusskaidi oli toinen pysyvästi asutuista paikoista, joka 1920-luvun Utsjoella ei sijainnut jokilaaksossa. Utsjokilaakso on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta "Utsjoen laakso", joka on luokiteltu kansallismaisemaksi.
alue: 69.715533896,27.541070819 69.716902486,27.542035982 69.716286980,27.548019813 69.714047580,27.546892199 69.714550460,27.540813176 69.715246214,27.540179818 69.715533896,27.541070819
historia: Suomen itäisellä saamelaisalueella saamelaisasutus keskittyi kalaisten vesistöjen kuten Teno- ja Utsjokien varrelle. Utsjokilaakson saamelaisasutus kuului uuden ajan alussa Utsjoen lapinkylään. Vuoden 1852 rajasulku rajoitti porosaamelaisten liikkumista ja Utsjoen saamelaisväestö asettui asumaan vakituisiin asumuksiin perinteisille sukualueille jo 1930-luvulle tultaessa. Muusta saamelaisasutuksesta poiketen Utsjoella maataloudesta, maanviljelystä ja karjanhoidosta, tuli tärkein elinkeino, joka muodosti lisän kalastukselle, metsästykselle ja keräilylle. Utsjokilaaksoa pitkin kulkeva maantie valmistui Utsjoelle asti 1958.
kunta: k890
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Lähdin ulos ja tepastelin Harjutorin kautta Hesarille. Tuntui epätodelliselta kävellä kaikessa rauhassa kotikulmilla. Terasseilla ensimmäiset aamukaljoittelijat olivat pääsemässä vauhtiin. Ikuisen vapun aukiolla päivysti järjestyspoliisin maija. Maleksin R-kioskille ja ostin prepaid-liittymän. Kioskin punatukkainen myyjä hämmentyi, kun tottumuksesta kumarsin kohteliaasti ostokset tehtyäni.' (s. 56)
description: Sarjakuvapiirtäjä Ari Aalto ei ole vielä päässyt japanilaisista tavoistaan.
references: Eksytetty
spatial: i9264

Mannerheimintie 5
type: Osoite
is part of: Kluuvi
is part of: i6589
is part of: i6351
is part of: i6665
is part of: i8631
lat: 60.1695062345657
long: 24.9405484896877

metadescription 7461
modified: 2010-02-02T15:35:04+0300

Laivanvarustajankatu 3
type: Osoite
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1568500205463
long: 24.9486973397992

metadescription 9750
modified: 2011-08-02T10:37:11+0300

Kiimingin kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kiimingin kirkko tapuleineen on kauniisti säilynyt ja tyylipuhdas esimerkki 1700-luvun loppupuolen pohjalaisesta puukirkkoarkkitehtuurista. Kiiminkijokivarressa metsäisellä kankaalla sijaitseva kirkko on ulkokulmistaan viistetty ristikirkko. Kirkon paanukatto on suhteellisen loiva ja ristikeskuksen päällä on pulleatyvinen viiritanko kukkoineen. Kirkkosalia kattaa tynnyriholvit, joiden leikkauskohdassa on opaion -aukkoa vastaava "taivaspyörylä". Ristikeskuksessa on kahden hirren levyiset sidehirret. Kuoriseinällä, jonka takana on itäristin jatkeena sakaristo, on Mikael Toppeliuksen seinäpinnalle liimaväreillä maalaama rokokookehysteinen Getsemane- , Vaskikäärme- ja Ristiinnaulittu- aiheinen triptyykki todennäköisesti 1760-luvun lopusta. Sakaristoon johtavien ovien yläpuolelle on maalattu Mooses laintauluineen ja ylipappi Aaron. Kirkkoa ympäröi vanha hautausmaa. Kirkon luona olevan 1777 valmistuneen pohjalaisen renessanssitapulin rakennusmestarina on toiminut kiiminkiläinen rakennusmestari Pentti Paso. Kirkon vieressä entisen lukkarilan mailla on pitäjän vanhin, 1884 rakennettu kansakoulu sekä 1927 valmistunut suurempi uusi koulurakennus. Kirkon lähiympäristön jokimaisemassa on Vääräkosken saha ja mylly vuodelta 1935.
alue: 65.132245952,25.764271427 65.132508465,25.763017247 65.133111274,25.758939249 65.133333283,25.755553876 65.133301753,25.752774450 65.133264372,25.751021117 65.134191336,25.751733925 65.134461554,25.752743929 65.134701400,25.753640228 65.134884318,25.753766658 65.135082378,25.753662975 65.135711704,25.752583293 65.136791390,25.750031917 65.136988422,25.749697778 65.137652125,25.749451016 65.138038912,25.749674893 65.138290734,25.749907236 65.138975819,25.750266711 65.139373315,25.751086648 65.139734330,25.752634609 65.139777029,25.753658839 65.139674608,25.754333845 65.139391230,25.755108230 65.138906964,25.755657471 65.137928643,25.756256883 65.137484697,25.757546947 65.137247606,25.759048271 65.137188125,25.760166663 65.137272899,25.761185509 65.137575218,25.762308845 65.137661256,25.763776472 65.137380544,25.765316695 65.137079032,25.766413260 65.136980871,25.766751657 65.134885285,25.765566213 65.132245952,25.764271427
historia: Kiiminki muodostettiin Haukiputaan kappeliksi 1781 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1858. Kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla rakennettu kirkko vihittiin 1761.
kunta: k255
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ammusvalimo, Vierasvenesataman palvelurakennus
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T12:51:26.177+00:00
modified: 2012-11-29T07:54:05.174+00:00
subject: p34590
subject: p39645
subject: käymälät
kuvailu: Ammusvalimoksi rakennettu B13 rakennettiin 1871-72 telakka-alueelle bastioni Cedercreutzin puretun oikean siiven tilalle. Maapeitteinen rakennus koostuu viidestä tiilisestä tynnyriholvatusta kasematista. Julkisivu on muurattu luonnonkivestä. Ammusvalimotoiminnan päätyttyä 1900-luvun alussa rakennusta on käytetty kylmänä varastona. Kasematteja yhdistäneet oviaukot muurattiin umpeen todennäköisesti varastokäytön alkaessa suomalaisella ajalla. Päädyissä ja takasivulla maahan asti ulottunut alkuperäinen maapeite poistettiin. Varsinkin räystäillä maakaton vesieristys on vuotanut ja rakennus on kärsinyt sisäpuolisesta kosteudesta. Savupiiput ovat kokonaan rapautuneet. Sähköä lukuun ottamatta rakennuksessa ei ollut mitään teknisiä asennuksia.
historia: Korjaus ja muutostyöt Korjauksen jälkeistä uutta käyttötarkoitusta perustelee rakennuksen sijainti Suomenlinnan vierailulaiturin välittömässä läheisyydessä. Keväästä 2000 entiseen ammusvalimoon sijoittuneet kahvila, WC- ja saunatilat sekä vuokrattavat kokoustilat ovat palvelleet veneilijöitä. Hankkeeseen liittyi myös venelaiturien varustaminen sähköllä, vedellä ja jätevesisäiliöiden tyhjennyslaitteella. Vierailulaiturissa on laajennusten jälkeen 26 venepaikkaa. Muutostöiden tavoitteena oli melko raskaan uuden käytön sovittaminen rakennukseen siten, että alkuperäinen viisiholvinen tilarakenne säilyy ja merkit rakennuksen historiaan kuuluneista muutostöistä saavat näkyä. Aiempi käyttö maali- ja liuotinvarastona aiheutti sen, että osa lattioista jouduttiin saastuneiden rakenteiden vuoksi kokonaan poistamaan. Lattiarakenteet uusittiin pesu-, WC- ja keittiötiloissa. Kuivissa tiloissa vanha lattia jäi näkyviin tai sen päälle rakennettiin uusi puulattia. Alun perin kalkitut seinien ja kattojen tiilipinnat puhdistettiin, mutta niitä ei kalkittu uudestaan. Uudet seinät rakennettiin irti vanhoista. Vanhat säilyneet ulko-ovet ja ikkunat kunnostettiin, puuttuvien tilalle tehtiin uudet. Umpeen muurattuihin holviaukkoihin tehtiin vain välttämättömät ovi- ja ikkuna-aukot. Alkuperäisestä käyttötarkoituksesta johtuen rakennuksessa oli monta tilavaa hormia, jotka otettiin käyttöön ilmanvaihtohormeina. Tuhoutuneiden savupiippujen tilalle rakennettiin uudet piiput. Turvekaton vesieristystä parannettiin uusimalla rakennekerroksia piippujen ympäriltä ja räystäiltä. Työssä käytettiin perinteisiä materiaaleja, mm. savea ja lyijylevyä vesieristeenä. Toteutusaika: 1999-2000 Kerrosala: 459 m2 Huoneistoala: 272 m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Suomenlinnan hoitokunta/ Tiina Koskenniemi, Juha Virtanen Rakennesuunnittelija: Ins.tsto Pentinmikko Oy/ Juhani Pentinmikko LVI-suunnittelija: Ins.tsto Leo Maaskola/ Jukka Sainio Sähkösuunnittelija: Ins.tsto Leo Maaskola/ T…
paikan tyyppi: kahvila
lat: 60.14600622387335
long: 24.982423257827804

bibliographic citation: Oo, Hietaniemi biitsi, yläosaa en viitsi mä tänään käyttää, se paremmalta näyttää, pyörivät nuorten miesten silmät
references: Hietaniemi biitsi
spatial: i6737

description: Olavi Virran asui talossa 1950-luvun.
references: i289
spatial: i7036

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: i8811

Neulapadontie
type: Fakta
content: Mistä tulee kadunnimi "Neulapadontie" Myllypurossa? Tarkoittaako havupuun neulasia vai metallineulaa? Kaupunginosan osa-alueen nimeksi tuli Myllypuro 1959. Nimi tuli alueella sijaitsevasta purosta, jonka varrella oli jo vanhana paikannimenä Grötkvarn (Puuromylly). Nimestä on johdettu Myllypuron kadunnimistö. Neulapato tarkoittaa patoa, jonka virtausta pystyy säätelemään ottamalla pois tarvittavan määrän lankkuja tai palkkeja. Lähde: http://runeberg.org/pieni/3/0194.html
language: fin
spatial: i9294
temporal: i116

metadescription 8172
modified: 2010-09-17T11:27:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1702206~S9*fin

Söderhjelm, Werner
type: Akateeminen henkilö
spatial: i6830

metadescription 6477
modified: 2010-01-19T15:03:25+0300

Halkovaja B36
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T06:58:34.025+00:00
modified: 2012-11-29T08:41:48.727+00:00
subject: p39533
kuvailu: Halkovaja B 36 rakennettiin vuonna 1882 samaan aikaan, kun rakennettiin Sinistä taloa ja vajaa B 38. Halkovaja jakaantui kuuteen varastohuoneeseen ja se palveli upseeritaloa N 23 (paikallismajurin talo B 37). Vaja on ollut läheisten asuinrakennusten puuvajana ja irtaimistovarastona. Sitä on korjattu huoltotoimenpitein, viimeksi Paikallismajurin talon peruskorjauksen yhteydessä 1980-luvulla. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 105 Vuonna 1929 rakennusnumero B III 59 Lähteet: MV SL VIK B 1249-1255 1801 1857 1859. VA VSA 17044. Kuva: MV SL VIK B 1254.
historia: Halkovaja B 36 rakennettiin vuonna 1882 samaan aikaan, kun rakennettiin Sinistä taloa ja vajaa B 38. Halkovaja jakaantui kuuteen varastohuoneeseen ja se palveli upseeritaloa N 23 (paikallismajurin talo B 37). Vaja on ollut läheisten asuinrakennusten puuvajana ja irtaimistovarastona. Sitä on korjattu huoltotoimenpitein, viimeksi Paikallismajurin talon peruskorjauksen yhteydessä 1980-luvulla. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 105 Vuonna 1929 rakennusnumero B III 59 Lähteet: MV SL VIK B 1249-1255 1801 1857 1859. VA VSA 17044. Kuva: MV SL VIK B 1254.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.144249078949564
long: 24.98401112556462

description: Romaanissa kerrotaan useaan otteeseen Juhanin ahkerasta kirjaston käytöstä.
references: i2689
spatial: i6422

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: Nylands Nation

Joroisten kartanot (Kotka)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joroisten kartanoiden ryhmä on omaperäinen, maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on voimakkaasti leimannut pitäjän rakennettua kulttuuriympäristöä. Kartanoiden joukkoon kuuluu arkkitehtuurihistorian merkkiteoksia. Joroisten kartanot ovat osa laajempaa Savon kartanot -kokonaisuutta, johon kuuluvat Joroisten lisäksi Rantasalmen ja Juvan kartanot. Sotilasvirkatalojärjestelmän ja Rantasalmen kadettikoulun vaikutuksesta kehittynyt savolainen kartanoalue keskittyy lähinnä Joroisille, Juvalle ja Rantasalmelle. Joroisissa kartanoita ovat mm. Frugård, Paajala, Joroisniemi, Järvikylä, Koskenhovi, Torstila, Kotkan hovi, Stendal, Vättilän hovi, Pasala ja Korhola. Moniin kartanoihin johtaa pitkä, jopa kilometrejä pitkä, suora puukujanne vanhalta maantieltä. Kartanoiden torpparit ovat muodostaneet merkittävän osan pitäjän väestöstä 1920-luvulle asti, ja tuolloin itsenäistyneitä torppia on vielä pitäjän asuinrakennusten joukossa. Kotkatlahden alavaa, Keriselästä työntyvän kapean lahden länsirannan viljelymaisemaa hallitsevat Frugårdin, Paajalan ja Kotkan kartanoiden rakennusryhmät ja pihapuistot. Frugårdin kartano sijaitsee Kotkatlahden kulttuurimaisemassa järveen viettävien peltojen reunassa. Kumpareella sijaitsevaan pihapiiriin johtaa koivukuja. Suorakaiteenmuotoinen pihapiiri muodostuu keltamaalatusta, mansardikattoisesta päärakennuksesta, kahdesta punamullatusta asuinrakennuksesta, makasiinista ja navetasta. Päärakennuksen keskiakselissa olevan puutarhakäytävän molemmin puolin on istutettu muotopuutarha. Frugård on vanha ratsutila ja muodostettu 1700-luvulla viidestä talonpoikaistalosta. Sitä ovat omistaneet Grotenfelt-, Wright- ja Collan-suvut. Kartanon päärakennus, jonka pohjakaava on Carl Wijnbladin mallipiirustusten mukainen, periytyy kustavilaiselta ajalta. Kustaa III:n tallimestari Adolf Fredrik Munck on rakennuttanut kartanon äidilleen Hedvig Juliana Munckille. Mansardikattoinen rokokoorakennus on valmistunut 1784. Se on merkittävimpiä ka…
alue: 62.195080937,27.901745654 62.195608774,27.902243744 62.196018038,27.906114798 62.194923956,27.908527767 62.193080404,27.909884892 62.191355413,27.912795647 62.190504518,27.910014102 62.189626372,27.904028823 62.191313900,27.901909163 62.192794678,27.899404108 62.193439476,27.899250862 62.195080937,27.901745654
historia: Savossa oli 1600-luvun alussa vain neljä kartanoa. Läänitetyt tilat peruutettiin 1680-luvulla ja muodostettiin ratsutiloiksi ja sotilasvirkataloiksi. Savon kartanokulttuurin kukoistuskaudella 1760-1860 kartanoita oli siviilivirkamiesten ja upseerien omistuksessa yli sata. Savon ja sitä kautta Joroisten kartanoiden synty 1700-luvulla liittyy Haapaniemen kadettikoulun 1781-1819 toimintaan. Upseerit hankkivat kartanotiloja Rantasalmen lisäksi lähiympäristön pitäjistä Joroisilta ja Juvalta. Monet kartanorakennuksista ovat peräisin autonomian ajalta 1800-luvun alkupuolelta.
kunta: k171
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Det den där, är den inte riktig
type: Viihdemusiikki
language: swe
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Backholm, Karl-Gustav

bibliographic citation: 'Käännyin Länsi-Pasilan koulun pihalta Keskuspuistoon ja lähdin hölkkäämään kohti Pirkkolaa. Vedin raikasta pakkasilmaa sisään ja nautin. Keskuspuisto oli Helsingin keuhkot, iso pitkulainen puistoalue keskellä pääkaupunkia.' (s. 86)
description: Susi hölkkää melellään keskuspuistossa.
references: Loistava lähtö
spatial: i7693

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7143
spatial: i8731

metadescription 4424
modified: 2010-09-17T11:01:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1789065~S9*fin

Kaisa keisarin Helsingissä
type: Sarjakuva
audience: Lapset
language: fin
spatial: i6509
spatial: i32
spatial: Kasarmikatu
spatial: Bulevardi 18-20
temporal: i107
kirjoittaja: i1680

Pikkukoski
type: Kaupunginosa
is part of: Oulunkylä
lat: 60.2284766358806
long: 24.9823038888912

metadescription 9217
modified: 2010-06-07T14:34:18+0300

Mäkelänrinteen lukio
type: Rakennus
alternative: Mäkelänrinteen yhteiskoulu
alternative: Märsky
alternative: Itäinen yhteiskoulu
is part of: i6355
is part of: i46
is part of: i6750
lat: 60.199032417275
long: 24.9486432116767

metadescription 6713
modified: 2009-08-05T17:02:46+0300

metadescription 1563
modified: 2010-02-04T16:41:47+0300

metadescription 7188
modified: 2010-02-02T15:24:53+0300

Jarvola, Jukka
type: Muusikko

Haapaveden Vanhatien raitti
type: AreaOfInterest
kuvailu: Haapaveden kirkonkylän läpi kulkevan Vanhatien raitin luonteva, rinnettä myötäilevä linjaus ja mittakaavaltaan yhtenäinen rakennuskanta muodostavat edustavan kokonaisuuden, joka kuvastaa maamme kirkonkylissä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa tapahtunutta kehitystä. Raitin tuntumaan on keskittynyt joukko kirkonkylän kantataloja ja pitäjän virkamiesten huvilamaisia asuinrakennuksia sekä julkisia että liikerakennuksia pihapiireineen. Raitin länsiosassa rakennuskannaltaan ja ympäristöltään merkittäviä ovat mm. Mäkitalon 1910-luvun talonpoikaistalo ja Käräjäojan talo vuodelta 1903, Castrenin talo 1930-luvulta ja Einolan virkamiestalo, joka on ollut maanmittausinsinööri Gestrinin asuin- ja toimistotalo. Raitin keskiosalla ns. Tähtelän alueella sijaitsevat Tähtelän vanhan kievarin lisäksi Kauppisen vuodelta 1865 olevan kauppakartanon ehyt pihapiiri, Jyringin pihapiiri, entiseen kunnantupaan sijoitettu koulumuseo sekä kaksikerroksinen pankkirakennus. Raitin itäosassa sijaitsevat Myyrilän lääkäritalo 1920-luvulta, Rauhaniemi pihapiireineen ja puukujineen, Rauhala, Leppälahti 1920-luvulta sekä Karvosen talo 1930-luvulta, Kumpula (entinen Honkasen talo) ja Sanen talo. Rauhaniemi, Rauhala ja Sanen talo ovat olleet virkamiestaloja. Uusinta rakennuskantaa edustavat ydinkeskustan liike- ja hallintorakennukset rikkovat perinteistä mittakaavaa ja kylärakennetta. Raitista erkanevan tien päässä järven rannalla on Haapaveden vanha pappila 1600-luvun lopulta periytyvällä paikalla.
alue: 64.136541757,25.361194753 64.137253446,25.358214076 64.137634641,25.358448983 64.137619194,25.359181149 64.137815203,25.359778996 64.137455065,25.362141788 64.137455203,25.362481557 64.137609245,25.363027662 64.137765233,25.362957134 64.137993055,25.362386320 64.138253391,25.358324987 64.138511817,25.357254752 64.138631827,25.357184786 64.138919030,25.355380158 64.139095492,25.354245736 64.139348198,25.353052555 64.139418179,25.352438953 64.139413551,25.351205239 64.139620489,25.349935071 64.139832545,25.349854695 64.139938488,25.348764892 64.139831048,25.348676534 64.139932872,25.348008146 64.140139659,25.346166094 64.140611027,25.345487883 64.141003541,25.345153170 64.141224964,25.344340823 64.141389366,25.343707980 64.141544919,25.343346502 64.141860722,25.343029696 64.142097751,25.343069806 64.142031135,25.343967702 64.141933513,25.344230819 64.141665451,25.345100196 64.141426253,25.345398844 64.141077396,25.346448932 64.140721205,25.348420431 64.140632905,25.348452797 64.140480533,25.349626560 64.140587755,25.349687992 64.140482423,25.350831845 64.140333852,25.350773037 64.140130424,25.352139460 64.140000104,25.353155107 64.139747703,25.354383213 64.139463689,25.355943825 64.139228756,25.357728434 64.139289070,25.357768938 64.139154841,25.358982205 64.138953744,25.360036863 64.138819455,25.360193759 64.138654770,25.360799352 64.138506782,25.361837299 64.138490023,25.362414161 64.138227295,25.363289201 64.138343324,25.363607416 64.138132781,25.364351088 64.137989075,25.364197017 64.137789499,25.363758646 64.137535294,25.363299442 64.137352028,25.362772006 64.137110906,25.362366444 64.136541757,25.361194753
historia: Haapaveden kirkonkylän alueen pysyvä asutus vakiintui 1500-luvun puolivälin jälkeen; Haapaveden kylässä (aik. tunnettiin nimellä Pyhäjoen Haapajärvi) oli 1546 neljä taloa. Haapajärven pohjoisrannalle rakennettiin 1690-luvulla kirkko ja sen läheisyyteen pappila, joka on nykyisinkin samalla paikalla. Haapavesi itsenäistyi kirkollis-hallinnollisesti Pyhäjoesta 1863-1866. Kunnallishallinnon luomisen ja maakaupan vapautumisen myötä kirkonkylän päätien, Vanhatien varrelle alkoi keskittyä kunnan virkamiesten asuinrakennuksia ja kauppaliikkeitä.
kunta: k071
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Lasipalatsi
type: Ravintola
is part of: i7221
is part of: Kamppi
lat: 60.1704133150984
long: 24.9365323500819

Hinnalla millä hyvänsä
type: Dekkari
language: fin
spatial: Lauttasaari
spatial: i8517
spatial: Tiirasaarentie
spatial: i8515
spatial: Salve, ravintola
spatial: i26
spatial: i8518
spatial: i8516
temporal: i116
kirjoittaja: i2120
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 6973
modified: 2010-02-04T16:41:40+0300

Helsinki skyline
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: Riikamaria
saveltaja: i9159

pääsymaksu
type: luokka
comment: Hintaintervalli kokonaislukuna euroissa.
label: entry fee @en

bibliographic citation: "Suhonen astui sisäovesta ravintolaan, joka hänen mielestään oli tusinabaari. Se oli saatu omalla tavallaan kodikkaaksi mukavanhalla rekvisiitalla, joka varmaan tehtiin Kiinassa länsimaisten pubien tarpeisiin." (s. 87)
description: Atari-poliisi Suhonen käy tarkistamassa epäillyn alibin Hemingways-baarissa aikaa viettävältä alamaailman mieheltä.
references: i9413
spatial: Hemingways

metadescription 2014
modified: 2010-12-31T15:51:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1426519~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1426520~S9*fin

description: Kirjan luku "Aleksanteri I" kertoo keisarin Helsingin vierailusta syyskuussa 1819.
references: i4854
relation: i7825

Saderunoilijan tytär
type: Kaunokirjallisuus
description: Kahden erilaisen isä-tytär -suhteen taustalla on Helsinki, usein viitteenomaisesti kuvattuna.
language: fin
language: swe
spatial: i7978
spatial: i9513
spatial: Olympiastadion
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
kirjoittaja: i2391
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Karjalohjan kirkonkylän kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karjalohjan kirkonkylän kulttuurimaiseman arvo perustuu kirkonkylän maisemallisesti poikkeukselliseen sijaintiin ja maantien varren rakennuskantaan. Raitti rakennuksineen on suomalaiselle kirkokylälle tyypillinen, yhtenäinen ja hyvin säilynyt. Karjalohjan kirkonkylä sijaitsee Lohjanjärven ja Puujärven välisellä, kapealla Pukkilanharjulla, joka on osa toista Salpausselkää. Puujärven puoleinen harjun rinne kohoaa jyrkästi 30-40 m ympäristöstään ja harjun kaakkois- ja itäpuolella viljelyyn otetut savitasangot laskeutuvat loivasti kohti Lohjanjärveä. Nykyinen rakennuskanta seuraa nauhamaisesti Pukkilanharjua ja sen itäreunalla kulkevaa kirkonkylän raittia. Raitin varressa on pääasiassa 1900-luvun alkupuolella rakennettuja julkisia rakennuksia kuten seurantalo, kunnantalo, kauppoja, pankkeja, koulu sekä käsityöläisten ja seurakunnan ja kirkon virkamiesten asuinrakennuksia. Raitin varressa ovat myös Pukkilan ja Hakosen kantatilojen päärakennukset. Harjun satulakohdassa sijainnut, 1800-luvun loppupuolella rakennettu harmaakivikirkko muodosti aikaisemmin tärkeän maamerkin. Kirkko on palanut ja raunio on katettu. Palaneen kirkon vieressä on uusi, matala monitoimikirkko, ns. lasikirkko. Pappila sijaitsee Lohjanjärven rannassa ja viljelyaukean etelälaidassa on Kourjoen tilakeskus.
alue: 60.234173795,23.728775980 60.235104195,23.728231157 60.236522489,23.726507668 60.238939893,23.722469329 60.239855795,23.721564118 60.239180251,23.718557872 60.236297723,23.711750451 60.237403882,23.709879560 60.242826219,23.715387109 60.249457032,23.732988387 60.247964998,23.738016672 60.246886050,23.739657906 60.249329274,23.744412863 60.248414410,23.752942464 60.244697433,23.757563978 60.242199934,23.758172070 60.232844844,23.749434907 60.231890518,23.739075426 60.234173795,23.728775980
historia: Kirkonkylä käsittää osia Lohjantaipaleen, Pappilan, Ilmoniemen ja myöhemmin muodostetun Ahtialan (osa Kuorjokea) maarekisterikylistä. Kirkonkylän raitti on osa keskiaikaista yhdystietä Suurelta rantatieltä Pohjasta ns. Yliselle Uudenmaantielle. Karjalohja oli Karjaan seurakunnan kappelina ainakin vuodesta 1531 lähtien. Seurakunta itsenäistyi 1614. Ensimmäinen kirkko rakennettiin lähelle nykyistä pappilaa, Pappilanniemeen. Pitäjän neljäs kirkko oli lääninarkkitehti Jean Wiikin suunnittelema, vuosina 1857-60 harmaakivestä rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko. Kirkko tuhoutui tulipalossa 21.9.1970. Palaneen kirkon viereen on rakennettu ns. lasikirkko eli monitoimikirkko 1977. Uuden kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Sakari Laitinen ja Paavo Mänttäri. Karjalohjan kirkkoherranpappila on ollut samalla paikalla 1600-luvulta. Nykyinen päärakennus rakennettiin 1828-30 H.J. Svahnin johdolla. Kirkonkylän koulu on 1870-luvulta, kunnantalo vuosilta 1908-09, Nuoriso- ja maamiesseurantalo vuodelta 1911 ja rukoushuone vuodelta 1914. Käsityöläisten taloista esimerkiksi kyläsuutarin talo on vuodelta 1888 ja nahkurin talo vuodelta 1924. Raitin varressa sijaitseville tonteille ominaisia piirteitä ovat terassoinnit ja kivipengerrykset sekä puutarha- ja puistomaisuus.
kunta: k223
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7090
modified: 2010-02-02T15:24:34+0300

Haapaniemi, Sampo
type: Muusikko

Alppilan kirkko
type: Kirkko
is part of: i45
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.1914858904863
long: 24.9409583568143

metadescription 7424
modified: 2009-10-20T14:07:33+0300

Aspelin, A.H. Gunnar
type: Arkkitehti
alternative: Aspelin, Gunnar
spatial: i8340
spatial: Korkeavuorenkatu 15

metadescription 2608
modified: 2010-09-17T10:57:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1548457~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1548456~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1694481~S9*fin

metadescription 9713
modified: 2011-07-11T14:50:02+0300

Havis Amanda, patsas
type: MuuPaikka
is part of: i33
lat: 60.1675565333321
long: 24.9516602718725

metadescription 5729
modified: 2010-09-17T10:57:27+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7684
modified: 2009-11-04T14:56:51+0300

metadescription 222
modified: 2010-09-17T11:23:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1275247~S9*fin

Pesula C23
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:59:08.924+00:00
modified: 2012-11-29T10:29:11.781+00:00
subject: pesulat
kuvailu: Kiinteistöosakeyhtiö Suomenlinna Uusien rakennusten rakentamista kauppiaskortteliin ehdotettiin jo vuoden 1974 käyttösuunnitelmassa. Rakennuspaikat ja suunnitteluohjeet määriteltiin vuonna 1982 valmistuneessa puutaloalueiden tiivistämissuunnitelmassa. Hankkeen taustalla oli tarve saada Suomenlinnassa työskenteleville kaupungin työntekijöille työsuhdeasuntoja, joten rakennuspaikat vuokrattiin kaupungin omistamalle kiinteistöyhtiölle. Rakennuttamisen hoiti Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto. Kiinteistöyhtiö käsittää kuusi asuinrakennusta, joista yhdessä (C 22) on kolme asuntoa, yksi on paritalo (C 11) ja loput yhden perheen taloja. Lisäksi rakennettiin erillinen rakennus C 23 pesulalle ja teknisille tiloille sekä sauna ja kylmiä varastoja. Sisätiloihin saatiin ilmettä ylävalolla, parvekkeilla ja vaihtelevalla huonekorkeudella. Syvennyksiin sijoitetut korkeat ja kapeat ikkunat tavoittelevat vaikutelmaa ampuma-aukoista. Suurimmissa asunnoissa on takka. Talot ovat puurakenteisia ja lautaverhottuja. Rakennukset C 12, C 17, C 23, C 29 ja C 30 sijoittuvat kauppiaskorttelin reunoille ja rajaavat asuntojen yhteisen pihan. C 22 ja C 11 sijaitsevat korttelin ulkopuolella kujan varrella, ja niiden paikalta purettiin yksi huonokuntoinen puurakennus. Toteutus: 1990-91 Yhteenlaskettu huoneistoala on 648m² Kerrosala: 763 m² Asuntoja 9 kpl á 62,5-96m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas Rakenne-, salaoja- ja pintavesisuunnittelu: Insinööritoimisto Sormunen & Uuttu Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Olavi Pohjalainen Sähkösuunnittelu: Yhtyneet insinöörit Oy Pihasuunnittelu: Ympäristösuunnittelu Henttonen Geotekninen suunnittelu: Viatek Oy Rakennuttaja:Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto Rakentaja: Quantus Oy ja WPL-System Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 23 rakennettiin vuosina 1990-1991 korttelissa asuvien Helsingin kaupungin työntekijöiden pesutuvaksi. Se sijaitsee sam…
historia: Ison Mustasaaren kauppiaskorttelin ensimmäiset puutalot raken­nettiin jo ruotsalaisella kaudella linnoitustöiden alkaessa. Korttelissa asui pääasiassa leirikauppiaita eli marketentteja, jotka toimittivat tavaroita sotaväen ja varuskunnan alueella asuvien siviilien tarpeisiin, toimivat urakoitsijoina ja kapakanpitäjinä sekä vuokrasivat asuntoja siviiliasukkaille. Yksityiset eivät saaneet rakentaa kivitaloja ja heidät velvoitettiin purkamaan rakennuksensa, mikäli puolustukselliset syyt sitä vaativat. Korttelin nykyisistä rakennuksista kuusi vanhinta rakennettiin 1860-luvulla.
paikan tyyppi: pesula
lat: 60.14787542392068
long: 24.983882379531906

Snellman, Ruth
type: Kirjailija

metadescription 5989
modified: 2010-09-17T10:57:34+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Elsi Borg suunnitteli tohtori Länsimäen sairaalan (Paasikivenkatu 4-6), joka valmistui 1930.
references: i8722
spatial: Paasikivenkatu 4-6

bibliographic citation: "Kylmä kesäkuun alku, rullaluistelemassa/ lasten kanssa/ Lauttasaaren Vattuniemenkadulla. Ne menevät/ ohi ja lujaa, huutavat/ kun horjun/ --- / Kylmä, kylmä, kesäkuun alku, / tuuli pyörittää/ voikukkalunta Vattuniemenkadulla" (runosta Vattuniemenkadulla, s. 146-147)
references: i9532
spatial: i9533

metadescription 482
modified: 2010-09-17T11:13:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1425141~S9*fin

Luotsikatu 4
type: Osoite
is part of: i32
lat: 60.1681538880034
long: 24.9655477679028

bibliographic citation: 'Vuorovastaava vingutti kumiaMellunmäentien kullmassa ja kaasutti kohti Kontulaa. Uuden väylän linjausta oli jo avattu Vuosaareen päin, mutta yhteys Itäväylälle ei ollut vielä ajokunnossa.' (s. 21)
description: Kovia kokenut Mettä-Rauno ihmettelee maailman menoa sateisessa yössä.
references: i9639
spatial: i9629

metadescription 8135
modified: 2009-12-29T11:36:33+0300

Ahlaisten kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ahlaisten kirkonkylä on yksi parhaiten vanhan rakenteensa säilyttäneitä ja hoidettuja kirkonkyliä maassa. Jokivarren harjanteella ja lähellä merenrantaa sijaitseva Ahlaisten kirkonkylän muodostavan Ala- ja Ylikylän asutus on keskittynyt raitin varrelle. Oman alueen muodostaa jokirantaan kasvanut Vaaksholman alue. Kylän keskuksessa, Alakylässä, teiden risteyksessä on puinen ristikirkko (1796/1908) tapuleineen (1834). Monet kylän rakennuksista ovat 1800-luvulta. Maatilojen tiivis rakennuskanta keskittyy kirkon lisäksi maantien ja sitä risteävien raittien sekä kirkonkylän itäosassa olevan Ylikylään johtavan tien varrelle. Tiiviisti tien varressa sijaitsevat asuin- ja talousrakennukset lauta- ja pensasaitoineen luovat rajattuja ja yhtenäisiä raittinäkymiä. Kirkonkylään liittyy vene- ja kalasatama sekä Vaaksholma eli Rantakaupunki, jossa on tiheää pienimuotoista asutusta ja tiiviitä raittinäkymiä. Alakylän itäpuolelle, maantien varteen jäävän Ylikylän asutus muodostaa suurten tilakeskusten vaikutuksesta Alakylää hieman väljemmän raittinäkymän. Ylikylän vanhoja, rakennuskannaltaan merkittäviä taloja ovat mm. Malmgård, Södergård, Larsgård ja pappila, joiden päärakennukset ovat Ahlaisissa aktiivisesti vaikuttaneen rakennusmestari Malénin suunnittelmat.
alue: 61.666726533,21.657017488 61.667233470,21.650052095 61.668356057,21.644865799 61.668956364,21.640846368 61.669548804,21.638457666 61.670156551,21.632761773 61.669829884,21.628904512 61.669472690,21.626949177 61.668368604,21.622875658 61.671384474,21.618912493 61.672047916,21.614587172 61.673641062,21.614618750 61.674798421,21.615819721 61.675163980,21.615917834 61.676673921,21.615313240 61.677906211,21.614204847 61.678700727,21.614673751 61.679126224,21.615815154 61.679650834,21.618862066 61.678835506,21.622969494 61.678830632,21.628769921 61.674583590,21.637031976 61.672572580,21.647051193 61.672375003,21.651020941 61.669167972,21.650772124 61.668962005,21.653305246 61.669426410,21.655262679 61.669266018,21.657297802 61.669647714,21.658529263 61.666726533,21.657017488
historia: Ahlainen oli keskiajalla huittislaisten kalastusaluetta, johon vanhempi kylänimi, Hvittisbofjärd, viittaa. Yhdessä läheisen Ytterbon kanssa Ahlainen muodosti merkittävän kylän, jossa uuden ajan alkupuolella oli jo 18 taloa. Kylät sijaitsivat tällöin merenlahden rannalla. Asutusta lisäsi ruotsalainen uudisasutus, jota saapui rannikolle 1200- ja 1300-luvulla. Kuningas Kustaa Vaasan ja hänen poikiensa aikana kruunu jakoi palkkioina, eläkkeinä ja korvauksina läänityksiä, jolloin myös Ahlaisiin ilmestyivät aateliskartanot. Reduktion jälkeen muodostettiin suurimmista taloista ratsutiloja, mm. Herrgård ja Uppgård sekä Uotilan ja Härkösen kruununtilat. Ylikylä oli niin ikään 1600-luvulla läänitettynä ja peruutuksen jälkeen muodostettiin Malmgård ja Stengård. Ahlainen perustettiin Ulvilan emäseurakunnan kappeliksi 1691 ja myöhemmin, 1861, Noormarkun kappeliksi. Omaksi kirkkoherrakunnaksi Ahlainen erotettiin 1893. Ahlainen liitettiin 1972 Porin kaupunkiin ja seurakunta muuttui yhdeksi Porin seurakunnista. Salomon Köykän suunnittelema päätytorniton pitkäkirkko valmistui 1796, jonka runkohuoneeseen liittyivät pitkillä sivuilla eteinen ja sakaristo. Kirkko uusittiin Josef Stenbäckin piirustusten mukaan 1908, jolloin sivuilla olleet rakenteet laajennettiin kirkkohuoneen ristivarsiksi. Tapuli rakennettiin intendenttikonttorissa 1832 laadittujen piirustusten mukaan. Rakennusmestari Malèn suunnitteli 1860-luvulla useita asuinrakennuksia raitin varrelle. Malénin suunnitteleman Malmgårdin säteri- ja ratsutilan päärakennus valmistui 1865 ja sitä laajennettiin 1880- ja 1900-luvulla sekä korotettiin 1923. Karjarakennuksen vanhimmat osat ovat päärakennuksen ikäisiä. Pirttirivi on valmistui 1907. Rakennuksia ympäröi vanha puisto. Malénin suunnittelemat Larsgårdin päärakennus valmistui 1860, Pappilan 1865 ja Södergårdin kartanon päärakennus 1862.
kunta: k609
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Kappeli
type: Fakta
content: Helsingissä on ravintola Kappeli. Outo nimi ravintolalle... mistä se on peräisin? Nimen alkuperästä ei ole täysin varmaa tietoa, mutta kaksi melko uskottavaa selitystä on esitetty. Molemmat viittaavat 1800-luvun alkuvuosikymmeniin, jolloin nykyisten Esplanadien alue oli vielä laidunmaata ja sitä kutsuttiin Vasikkahaaksi. Tällöin alueella oli pieni maidonmyyntikoju, jossa oli paimen myymässä maitoa. Paimen on latinaksi ’pastor’, ja latinahan oli tuon ajan sivistyneistölle perin tuttu kieli. Täten paimen olikin pian leikillisesti ’pastori’ ja hänen kojunsa ’kappeli’, nimi joka periytyi sitten 1860-luvulla paikalle rakennetulle kesäravintolalle. Toisen selityksen mukaan Kappeli-nimitys johtuisi ravintolaa edeltäneestä temppelinmuotoisesta virvokekioskista, jonka perusti 1840-luvulla sokerileipuri Johan Daniel Jerngren. Samaan aikaan rakennettiin Tuomiokirkkoa ja siksi olisi kuulemma sanottu että kun torin varteen tulee kirkko niin vasikkahaan reunaan tulee kappeli. Molemmat selitykset voivat olla totta, mutta useimmat tutkijat suosivat pastori-selitystä. Kioski ränsistyi sitten vuosien kuluessa niin pahasti että se aikalaisten mielestä näytti enemmän kanalalta kuin temppeliltä. Mutkikkaiden byrokraattisten kiemuroiden jälkeen saatiin paikalle vihdoin vuonna 1867 oikea kesäravintola, jonka oli suunnitellut Axel Hampus Dahlström. Ravintolasta tuli niin suosittu, että siihen rakennettiin lisärakennuksia ja ensimmäinen soittolavakin vielä 1800-luvun puolella. Paikka oli erityisesti taiteilijoiden ja akateemikkojen suosima – kanta-asiakkaita muun muassa Sibelius, Leino, Järnefelt, Aho ja Gallen-Kallela. Kappelin historiasta kerrotaan monissakin lähteissä, esimerkiksi: Mustonen, Pertti: Ravintolaelämää (Tammi 1990), Esplanadikappeli 1837-1957 (Lomaliitto ry 1957), Klinge, Matti – Kolbe, Laura: Helsinki, Itämeren tytär (Otava 1999), Ilonen, Arvi: Helsinki, arkkitehtuuriopas (Otava 1990) ja tietenkin ravintola Kappelin omat verkkosivut (www.ravintolakappeli.com). Apua saimme m…
language: fin
spatial: i6708
temporal: i106
temporal: i105

Irti
type: Runo
language: fin
spatial: i9327
spatial: Munkkiniemi
spatial: i9498
temporal: i114
kirjoittaja: i1720
lisatietoa: "Irti" on Anita Konkan esikoisromaani vuodelta 1970. Nuoren naisen itsenäistyminen, voimakas isähahmo, epäonnistuneet rakkaussuhteet ja työelämän epävarmuudet heijastuvat unissa.
lisätietoja: http://koti.mbnet.fi/akonkka/

bibliographic citation: 1970: "Meidän täytyy muistaa käydä kirkossa", äiti sanoi Jackille. Jack oli luullut että he olivat matkalla laivakonttoriin, mutta siinä hän erehtyi. "Siellä missä isäsi soitti. Täytyyhän meidän edes nähdä se." Oltiin ihan lähellä merta. Yöllä oli satanut lunta, puiden oksat taipuivat raskaan lumen painosta. "Johanneksen kirkko", Alice sanoi taksikuskille. (Hän osasi sanoa kirkon nimen suomeksi!) Johanneksen kirkko oli suuri punatiilinen goottilaistyylinen kirkko, jossa oli kaksi tornia; niiden huiput loistivat vihreinä auringossa. Puiset penkit olivat vaaleata puuta, joka toi Jackin mieleen Hannelen kainalokarvat. Kirkonkellot soivat heidän saapuessaan. Alicen mukaan ne soittivat kolmea ensimmäistä säveltä Händelin Te Deumista.
references: i8788
spatial: i6521

Kuninkaanportti
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T09:34:31.062+00:00
modified: 2012-12-27T14:28:21.337+00:00
subject: p36134
subject: p34935
subject: porttirakennukset
subject: p33088
asset ID: A12
kuvailu: Restaurointi Suomenlinnan yleissuunnitelmissa on esitetty Kuninkaanportin alueen rekonstruointia rikkoutuneen rakennustaiteellisen ja historiallisen kokonaisuuden korjaamiseksi, vaikka maa on noussut rakentamisajan jälkeen eikä tarkkaan rekonstruktioon tarvittavia yksityiskohtaisia tietoja ole. Restaurointisuunnittelun pohjaksi valittiin toteutunut Kuninkaanportin kokonaissommitelma. Suunnittelualue rajattiin porras- ja laiturialueeseen sekä siihen liittyvään kulkutiehen vesibussilaiturille. Näkyvät osat tehtiin massiivisesta luonnonkivestä, mutta runko päädyttiin tekemään nykyaikaisin rakentein mm. voimakkaiden virtausten, vedenpinnan suurten korkeusvaihtelujen ja vaikeiden jääolosuhteiden vuoksi. Pohjan ruoppaustyössä löytyi yli 10 metrin syvänne laiturin kohdalla, joka lienee ollut osasyynä rakentamisongelmiin ja laiturin romahtamisen. Laiturin perusrakenteeksi valittiin monoliittinen pilarilaattarakenne. Laiturin reunapalkit ja osa kannesta ovat elementtejä. Pintarakenteet ovat paikalla asennettua graniittia ja hiekkakiveä sekä nurmialueiden maarakenteita. Hiekkakivet työstettiin –jälleen– asennusvalmiiksi Ruotsissa kustannusten ja aikataulun vuoksi. Kiviasennustyöt tehtiin vaikeissa olosuhteissa kevättalvella 1998, jotta Kuninkaanportti voisi toimia seremoniaporttina kutsuvieraille Suomenlinnan viettäessä 250-juhlavuotensa pääjuhlaa saman vuoden toukokuussa. Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Kuninkaanportti yhdistää toisiinsa bastioni Lantingshausenin ja Kustaanmiekan rantavarustuksen. Se rakennettiin vuosina 1753-54 yli-intendentti Carl Hårlemanin suunnitelman mukaan. Portti rakennettiin sille paikalle, mihin kuningas Adolf Fredrikiä kuljettanut alus ankkuroitiin hänen käydessään tutustumassa Viaporin rakennustöihin vuonna 1752. Porttirakennus on kaksikerroksinen alemman kerroksen jäädessä myöhemmin rakennetun portaan taakse. Kuninkaanportin julkisivu on sisäänpäin kaareva, ja sen keskellä on rustikoitu…
historia: Suomenlinnan arkkitehtonisesti merkittävin monumentti, Kuninkaanportti, on sotateknisesti tarkastellen linnoituksen heikoin lenkki. Yli-intendentti Carl Hårlemanin suunnitelman mukaan vuosina 1753-54 rakennettu monumentaalinen porttirakennelma sijaitsee ruotsalaisen ajan päätuloväylän varrella. 1770-luvulla linnoitusporttia täydennettiin seremoniaportiksi rakentamalla ulospäin kaareva laituri-, porras- ja luiskasommitelma ruotsalaisesta hiekkakivestä. Portaat olivat käytössä Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n vieraillessa Viaporissa vuonna 1775. Venäläisen kauden alussa Kuninkaanportin muurin rintasuojaa korotettiin. Krimin sodan kohtalokkaissa pommituksissa laituri, alaportaat ja huomattava osa luiskasta vajosivat mereen. Laituria ei enää korjattu, ja porttia alettiin käyttää vallitöiden kuljetusreittinä. Vuonna 1925 Kuninkaanportille rakennettiin Kustaanmiekan vesibussilaituri ja sieltä pengerretty kulkuyhteys portille sekä uudet kivikehyksiset puuportaat juhlistamaan Ruotsin kuninkaan Kustaa V:n vierailua suomalaisessa Suomenlinnassa.
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.139623440141705
long: 24.989938807487533

Kaapelitehdas, Pursimiehenkatu
type: Rakennus
alternative: Suomen Kaapelitehdas
is part of: i8464
is part of: i34
lat: 60.158862727433
long: 24.9337176156931

metadescription 7920
modified: 2010-02-02T15:42:30+0300

Töölööseen
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i22
spatial: Kallio
temporal: i115
esittaja-musiikki: i157
saveltaja: Saarela, Mikko

metadescription 8395
modified: 2010-01-08T15:40:39+0300

metadescription 5891
modified: 2010-09-17T11:06:56+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Saimaan kanava (Pontuksen kaivanto)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saimaan kanava, joka johtaa Saimaan järvialueelta Viipurin kautta Suomenlahdelle on maamme merkittävin historiallinen kanava. Saimaan kanavan avaamisella 1856 on ollut suuri merkitys koko Itä-Suomen teollistumiselle. Kanavan vaikutuspiiriin ja etenkin Lauritsalaan on keskittynyt teollisuuslaitoksia asuinalueineen. Kanavalla on myös pitkä historia merkittävänä matkailu- ja nähtävyyskohteena. Nykyisen 1960-luvulla rakennetun kanavan Suomen puoleisen osan pituus on 23,3 kilometriä. Kanavan kaikkiaan kahdeksasta sulusta Suomen puolella on kolme; Saimaan suunnasta ensimmäisenä ja putouskorkeudeltaan suurimpana (12,5 metriä) Mälkiän sulku, seuraavana Mustolan sulku (7,2 metriä) ja lähinnä nykyistä valtakunnanrajaa Soskuan sulku (8,3 metriä). Kansolassa on läppäsilta. Vanhasta Saimaan kanavasta, joka on rakennettu 1845-1856, on säilynyt vanhaa kivettyä uomaa mm. Mälkiän sulun kohdalla sekä Nuijamaan kirkonkylässä, Kähärilässä, Kansolassa ja Räihässä. Mälkiän sulun itäpuolella on myös vanha Mälkiän sulkuryhmä vuodelta 1856. Kanavan ensimmäisestä vaiheesta on jäljellä lisäksi kaksi sulkuvartijan taloa ja Mälkiän kasöörintalo eli kanavan yläpiirin piiripäällikön virkatalo. Mälkiän kasöörintalon 1845-1846 rakennettu päärakennus on vanhin säilynyt kanavien virkatalo Suomessa. Virkatalo toimii nykyisin Saimaan kanavaa ja sen historiaa esittelevänä museona ja sen piha-alue kukkaistutuksineen ja puistokäytävineen on kunnostettu. Kanavan länsirannalla on arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema Mälkiän luotsiasema vuodelta 1929. Rapatun klassistisen luotsiaseman ja siihen liittyvän puisen asuinrakennuksen lisäksi Hellström on suunnitellut tie- ja vesirakennushallituksen tilauksesta myös muita kanavan rakennuksia, mm. asuinkasarmeja Mustolaan. Kansolassa vanhan kanavan ylittää kanavan ainoa säilynyt rullasilta, joka on voitu siirtää syrjään kanavaliikenteen tieltä. Sen vieressä vanhan kanavan alittaa Kansolan kulvertti: holvirumpu, jota pitkin Soskuanjoki virtaa osittain sen uomaa…
alue: 61.081866502,28.307068962 61.082420806,28.311838503 61.079500214,28.313609577 61.078772513,28.313561847 61.078779594,28.311325119 61.078441953,28.308378780 61.081866502,28.307068962
historia: Vesitietä Saimaan järvialueen ja Suomenlahden välille yritettiin rakentaa 1500-luvulta alkaen. Kaarle IX määräsi 1607 amiraali Juustenin rakentamaan kanavaa. Tästä yrityksestä muistuttaa ns. Pontuksen, oikeammin Juustenin kaivanto. Lopulta 1845-1856 toteutettu Saimaan kanava avasi tien Suomenlahdelle. Kanavan merkityksestä kertoo se, että Aleksanteri II vieraili kanavatyömaalla kesällä 1856 ja kanavan vihkiäisjuhlapäiväksi valittiin hänen kruunajaispäivänsä 7.9.1856. Keisarien Nikolai I:n ja Aleksanteri II:n nimet hakattiin kallioon Tuohimäelle sekä Lauritsalan rullasillalle. Lopullisesti kanava valmistui 1858. Säännöllinen reittiliikenne kanavaa pitkin alkoi heti avaamisen jälkeen ja alukset kulkivat Viipurin ja Pietarin lisäksi muihin Itämeren kaupunkeihin. Kanavan ympäristöä kehitettiin matkailijoita silmällä pitäen: sulkujen ympäristöön tehtiin nurmikenttiä, istutuksia ja katoksia. Kanavan varrelle sijoitettiin muistomerkkejä ja sen reunaa kulkevien maanteiden varsille istutettiin koivurivejä. Valmistuessaan kanavassa oli 28 graniittista sulkua, joiden portit olivat puusta. Liikenteen sekä laivojen koon kasvun vuoksi kanavan rakenteita jouduttiin laajentamaan 1893-1903. Liian pieneksi osoittautunut kanava rakennettiin uudelleen betonirakenteiseksi 1920-luvulla. Kanavan leventäminen ja sulkujen uudelleenrakentaminen alkoi 1926 Mälkiän sulusta. Tästä ns. kanavan toisesta rakentamisesta oli valmiina noin 40% ennen toista maailmansotaa. Sodan jälkeen kanavasta noin puolet jäi Neuvostoliiton alueelle ja vesitieyhteys Saimaalta merelle katkesi yli 20 vuodeksi. Nykyisen kanavan rakentaminen alkoi 1963. Neuvostoliitto vuokrasi Suomelle Saimaan kanavan Neuvostoliiton puoleisen osan 50 vuodeksi. Uusi 43 kilometriä pitkä kanava, jossa on kahdeksan sulkua, valmistui 1968.
kunta: k405
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8729
modified: 2010-09-17T11:17:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1321678~S9*fin

Martinniemen saha
type: AreaOfInterest
kuvailu: Martinniemen saha on höyrysahateollisuuden parhaiten säilyneitä esimerkkejä. Kaksikerroksinen rankorakenteinen saharakennus on vuodelta 1918, jolloin 1905 valmistunutta laitosta on laajennettu osaksi vanhoja rakenteita hyödyntäen. Sahasaliin liittyy myöhempänä lisänä runkoa matalampi sivuosa. Julkisivuissa huomio kiinnittyy katonharjan päällä olevaan lyhtyrakennelmaan sekä päätyikkunoihin. Tukkialtaan ja muun puunkäsittelyn rakennelmia on säilynyt maastossa. Martinniemen saha lienee viimeinen suursaha, jolla on ollut käytössä valta-akseli voimapyörineen. Länsipuolisella Martinniemen Laitakarilla on entinen puuhiomo ja sen höyryvoimala. Puuhiomo oli Suomen ensimmäinen erillään koskesta sijainnut, höyryvoiman varassa toiminut hiomo. Sahan ja hiomon välisen kapean salmen rannalla, poikkeuksellisen lähellä teollisuusrakennuksia on tehtaan johdon puisia asuintaloja.
alue: 65.213263353,25.269535745 65.214085867,25.270329624 65.214856718,25.271336949 65.215125914,25.271600807 65.215293486,25.277247381 65.215830506,25.278910979 65.217946082,25.285258813 65.217881157,25.287569055 65.217856768,25.287783137 65.217454467,25.292176012 65.217345664,25.292235233 65.216556212,25.292776925 65.214744776,25.289357137 65.212511881,25.281555295 65.211140710,25.274139897 65.213263353,25.269535745
historia: Martinniemen sahan perusti Kiiminkijoen suiston pohjoispuolelle Keuruun asemapäällikkö Emil Granfelt 1905. Martinniemi Ltd uudisti sahan 1917-1918. Martinniemen viereiselle Laitakarille rakennettiin hiomo ja voimalaitos 1926-1927. Sahalle vedettiin sivuraide Haukiputaan asemalta 1938 ja satama korvasi redit 1970. Saha päätyi osaksi Rauma-Repolaa 1952, joka lopetti sahauksen 1987. Uusi yrittäjä aloitti sahauksen alueella uudelleen 1993, joskin vanha saharakennus jäi vaille käyttöä. Martinniemen suursaha työllisti Rauma-Repolan aikana enimmillään 1300 henkeä. Iin Röytässä toimineet luotsit siirtyivät Martinniemeen, saha-alueen eteläpuolella olevaan Mustakarin saareen 1960-luvulla, vaiheessa jolloin saaristossa toimineita luotsiasemia ryhdyttiin siirtämään mantereen yhteyteen. Luotsiasemasta muodostui olennainen osa Martinniemen alueen teollista satamamiljöötä ja tärkeä maisemaelementti.
kunta: k084
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Imatrankosken kulttuuriympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Imatrankosken ympärille varhain muodostunut matkailu ja Vuoksen varrelle keskittynyt teollisuus asuma-alueineen ovat jättäneet jälkensä Imatrankosken alueen kulttuurimaisemaan. Imatrankoski on merkittävä maisemanähtävyys, joka on eri aikoina houkutellut taiteilijoita. Imatrankosken valjastaminen sähköenergian tuotantoon ja siihen liittynyt voimansiirtoverkon luominen on ollut valtion johtama suurhanke 1920-luvun vilkkaan voimalaitosrakentamisen kaudella. Imatrankosken matkailuun liittyneet vanhimmat rakennukset ovat hävinneet, mutta Imatran Valtionhotellin kansallisromanttinen, Usko Nyströmin suunnittelema kivilinna vuodelta 1903 tarjoaa restauroituna edelleen palveluja matkustaville. Imatrankosken partaita on jo varhain hoidettu puistomaisesti. Kosken rantoja myötäilevän vanhan Kruununpuiston alueella on käytäviä ja levähdyspaikkoja. Koski on kahlittu 1920-luvulla johtamalla koskiuoman vesi voimalaitoksen kanavaan. Punatiilinen voimalaitos kytkinasemineen on yhä maamme suurin vesivoimalaitos. Voimalaitosrakennus ja sen harmaalla graniitilla verhottu säännöstelypato muodostavat ainutlaatuisen vaikuttavan kokonaisuuden koskiuoman vieressä. Voimalan silta on sovitettu samaan klassistiseen asuun kuin voimalakin. Imatrankoski on valtakunnallisesti arvokas maisemanähtävyys ja alue Kruununpuistoineen on yksi kansallismaisemistamme.
alue: 61.165398137,28.778588533 61.164080330,28.775931006 61.164754907,28.772496100 61.162382606,28.770275387 61.162533413,28.765857041 61.164625208,28.764416468 61.165914448,28.765260514 61.167090373,28.764032140 61.167987528,28.765379902 61.170054710,28.772945313 61.170525171,28.772163692 61.171851447,28.774283424 61.172577448,28.775412752 61.173761143,28.776864907 61.174601804,28.777753472 61.175892497,28.778337409 61.177418435,28.779809123 61.178903964,28.781328078 61.179338223,28.781616531 61.180154808,28.781910005 61.179813303,28.783981041 61.170816355,28.777998224 61.169428112,28.781120503 61.168117826,28.778571495 61.167925957,28.778769359 61.167399880,28.780869075 61.167024957,28.780922599 61.165398137,28.778588533
historia: Saimaasta Laatokkaan laskeva Vuoksi muodostui jääkauden jälkeen, ja muistona lasku-uoman muotoutumisvaiheesta Salpausselän läpi on Imatran Voimalaitoksenniemellä mm. hiidenkirnuja ja aikanaan leveän ja matalan kosken vierinkiviä. Imatrankoskelle matkattiin jo 1700-luvun lopulla, ja 1800-luvun lopulla koski veti puoleensa runsaasti matkailijoita. Se oli aikoinaan maamme huomattavin luonnonnähtävyys. Kruununpuistoksi kosken ranta-alue muodostettiin 1842. Matkailu Imatralle lisääntyi 1870 avatun Riihimäki-Pietari rautatieyhteyden ja osin Saimaan kanavaa kulkeneen Viipuri-Rättijärvi-Imatra höyrylaiva-hevosdiligenssiliikenteen alkamisen jälkeen. Kruununpuistoon 1846 valmistunut majatalo joutui luovuttamaan 1800-luvun lopulla paikkansa nykyisen Valtionhotellin paikalla sijainneille kahdelle hotellille. Hotellit paloivat 1800-1900 –luvun taitteessa, ja nykyinen hotellirakennus valmistui 1903. Imatrankosken valjastamista energiantuotantoon suunniteltiin pitkään, ja voimalan rakentamiseen johtaneet suunnitelmat käynnistyivät 1921. Ensimmäinen rakennusvaihe toteutettiin 1922-1929 arkkitehtuurikilpailun voittaneiden arkkitehtien Oiva ja Kauno S. Kallion suunnitelmien pohjalta. Imatran voimalaitos tyydytti sähkönkulutustarpeen pitkäksi aikaa ja sen valmistumisen jälkeen voimalaitosrakentaminen väheni maassa huomattavasti. Imatran Voima Osakeyhtiö perustettiin 1932. Yhtiö on laajentanut voimalaitosta ja sen koneistoa useaan otteeseen mm. läheisten teollisuuslaitosten tarpeisiin.
kunta: k153
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: hotelli
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rautatientorin tekojäärata
type: MuuPaikka
is part of: Kluuvi
lat: 60.1715340315212
long: 24.943936243015

metadescription 8989
modified: 2010-09-17T11:28:35+0300

metadescription 6342
modified: 2010-09-17T11:18:04+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Liisanpuistikko
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6436
spatial: Kruununhaka
temporal: i106
temporal: i115
temporal: i110
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i114
temporal: i105
temporal: i116
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: Uusitalo, Kaija

bibliographic citation: 'Puolessa välissä mäkeä laskevan kallionreunan takaa erottui kummallinen patsas. Se oli noin kymmenen metriä korkea betonirakennelma. Hieman kuin avattu kirja jalustan päällä. Yksi lamppu valaisi puolet patsaasta, toinen valo oli varmaan rikki. Sandströmillä ei ollut aavistustakaan, mikä rakennelma oli. Jokin patsas kuitenkin. Betonista päätellen 1960- tai 1970-luvulta. Ruma kuin piru.' (s. 212)
description: Sandström tapaa hämäräperäisen työnantajansa patsaan juurella.
references: i9867
spatial: i7368

Suomisen Olli rakastuu
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Helsingin normaalilyseo
spatial: Valpurintie 4
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1944.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2lp0/
näyttelijä: i8389
näyttelijä: Ikonen, Ansa
näyttelijä: i8232
ohjaaja: i8388

metadescription 8631
modified: 2010-02-02T12:03:59+0300

Kaunissaaren saaristokylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhtään Kaunissaari on Kotkan Haapasaarien ja Haminan Tammion ja Kuorsalon tavoin sekä rakenteeltaan että rakennuskannaltaan hyvin säilynyt esimerkki kalastuksen ja merenkulun tuottamasta rakennetusta ympäristöstä itäisellä Suomenlahdella. Kaunissaaren saaristokylä on kasvanut kolmesta kantatilasta Tynistä, Jaakkolasta ja Korppasista saaren eteläosaan Suurlahden ja Pienlahden satamapaikkojen läheisyyteen. Talojen halkomisen kautta tiivistyneen kyläasutuksen ominaispiirteitä ovat aidatut tontit ja puutarhat, tonttien väliset kujat sekä lukuisat laiturit, venevajat ja ranta-aitat. Rakennuskannan vanhinta osaa ovat 1800-luvulta peräisin olevat talot. Kylää on jatkuvasti täydennetty perinteistä mittakaavaa käyttäen. Kaunissaari on harjumuodostuma ja sen luonto poikkeaa Suomenlahden saaristolle tyypillisempien karujen kalliosaarten luonnosta. Kasvillisuus on poikkeuksellisen vehmasta. Kaunissaaren koulun vierellä on maisemallisesti merkittävä niittyaukea. Saaren pohjoisosan entistä peltoa reunustaa suurelta osaltaan metrin korkuinen, hyvin säilynyt kiviaita. Suomenlahden saarille tyypillisiä rakenteita Kaunissaressa ovat saaren pohjoispään loisto 1880-luvulta sekä saaren itärannalla Lähteenmäellä oleva ryssänuuni. Lämmitykseen ja ruuan valmistukseen luonnonkivestä tehdyt tilapäisuunit liittyvät yleensä sotilasleiriytymiseen rannikolla ja rajaseuduilla. Kaunissaari on osa Kaunissaaren-Ristisaaren valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 60.372441910,26.758027411 60.373093741,26.760101008 60.365390795,26.780321643 60.358243863,26.792219341 60.348295287,26.792282786 60.340574845,26.779489106 60.346205454,26.751761165 60.354166447,26.748776995 60.359984621,26.741575900 60.368071261,26.744513512 60.372441910,26.758027411
historia: Varhaisimmat kirjalliset tiedot Kaunissaaren asutuksesta ovat 1560-luvulta. Tuolloin saarella oli kolme kalastustilaa, jotka kuitenkin autioituivat 1500-luvun lopulla. Pysyvästi saarella oli asutusta 1642 alkaen. Vanhin asutustihentymä oli Suurkylä. Pienlahden itärannalla oli kuusi taloa 1777. Saarelaisten pääelinkeinoina oli kalastus, veneenveisto ja luotsaus. Kaunissaaren asukasluku kasvoi 1900-luvun alusta 1950-luvulle. Kalastajayhdyskunnan kukoistuskautta oli aika 1930-luvulta 1950-luvulle. Saaren kaikkiaan 29:stä talosta 24:n pääasiallinen elinkeino oli 1950 kalastus. 1960-luvulla ympärivuotinen asutus alkoi vähentyä. Kaunissaaren suosio matkailukohteena alkoi kasvaa 1950-luvulla, kun Suursaari oli luovutettu toisessa maailmansodassa silloiselle Neuvostoliitolle.
kunta: k624
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pohjoinen Hesperiankatu 37
type: Osoite
alternative: Asunto-osakeyhtiö Taivalkulma
alternative: Taivalkulma
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1766427225529
long: 24.9149696940245

Cazden, Norman
type: Muusikko

metadescription 6936
modified: 2010-01-19T15:03:17+0300

metadescription 1786
modified: 2012-07-16T12:54:47+0300

metadescription 8891
modified: 2010-03-31T15:27:32+0300

Kokemäenjoen voimalaitokset (Tyrvään voimalaitos)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kokemäenjoen varrelle eri vuosikymmeninä rakennetut, nimekkäiden teollisuusarkkitehtien suunnittelemat ja arkkitehtuuriltaan korkeatasoiset voimalaitokset kuvastavat koskivoiman käyttöä kasvavan sähköntuotannon tarpeisiin 1900-luvun kuluessa. Yli 120 kilometriä pitkän, Pirkanmaalta Vammalan Liekovedestä alkavan ja Satakunnassa Porin kohdalla Selkämereen laskevan Kokemäenjoen koskiin on rakennettu 1900-luvun kuluessa useita maisemallisiksi kiintopisteiksi muodostuneita vesivoimalaitoksia. Pirkanmaan puolella merkittävimmät Kokemäenjokivarren voimalaitokset ovat Tyrvään ja Äetsän voimalaitokset. Samaan ryhmään kuuluu Satakunnan puolella 1939 arkkitehti Erik Bryggmanin suunnitelmin valmistunut Harjavallan suurvoimalaitos Nakkilan ja Harjavallan rajalla sijaitsevassa koskessa. Tyrvään voimalaitos on rakennettu Kokemäenjoen alkukohtaan Hartolankoskeen, Liekoveden eteläpäähän. Vanhat rantaviivaan rakennetut voimalat vuosilta 1906 ja 1913 ovat rantaviivan siirryttyä jääneet kuivalle maalle. Tyrvään Voimaosakeyhtiön rakennuttama pelkistetyn rationalistinen, tiilirakenteinen voimalaitos on vuodelta 1951. Voimalaitoksen patoa kulkeva tie yhdistää Kaukolan ja Tyrvään kylät. Voimalamiljööseen liittyy Hiidenmäen länsirinteeseen voimalaitoksen henkilökunnalle rakennettu asuinalue. Maisemallisesti keskeisen voimalan yläpuolella avautuu järvimaisema ja alapuolella on jyrkkärantainen jokiuoma, jonka etelärannalla on puistoalue. Punatiilinen Äetsän voimalaitos on rakennettu 1920-luvulla Meskalankoskeen varmistamaan sähköntoimitus 1890-luvun lopulla perustetulle Äetsän tehtaille, myöhemmin Finnish Chemicals Oy:lle. Rationalistishenkinen voimalaitos on Anjalankosken Inkeroisten ohella toinen pääasiassa arkkitehti Sigurd Frosteruksen suunnittelemista voimalaitoksista. Tiilestä muurattujen rakennusosien alapuoliset perustus- ja patorakennelmat ovat hakattua kiveä ja betonia. Suuressa konehallissa on seitsemän turbiinia, jotka ovat edelleen käyttökunnossa. Voimalan patokorkeus on 5,9 metr…
alue: 61.329163168,22.850831768 61.328509951,22.850690281 61.327759800,22.850353836 61.327075670,22.850312729 61.326436616,22.850898611 61.325978990,22.851312495 61.325210690,22.850711897 61.324455444,22.849780114 61.324085962,22.848404059 61.324057987,22.846982443 61.324109552,22.845557842 61.324426415,22.844487387 61.324593639,22.843587938 61.324768554,22.842655062 61.325301750,22.841775028 61.325967630,22.841551963 61.326992588,22.842166868 61.328045481,22.842798786 61.329374155,22.843841708 61.329865412,22.844584804 61.330085906,22.845271593 61.330239659,22.846523434 61.330200440,22.847517606 61.330116290,22.848844506 61.329855261,22.849946135 61.329163168,22.850831768
historia: Kokemäen koskivoimaa hyödynnettiin vuosisatojen ajan myllyjen toiminnassa ennen voimalaitosten ja niiden patolaitteiden rakentamista. Vanhimmat Kokemäenjoen voimalat sijoitettiin myllyjen tapaan rantavirtaan. Myös Tyrvään Hartolankoski oli vuosisatoja myllypaikkana ja Tyrväänkylän puolelle sijoitetut ensimmäiset sähkövoimalaitokset vuosilta 1906 ja 1913 sijoittuivat rantavirtaan. Hartolankoski padottiin 1946-1950 ja siihen suunnitteli nykyisen voimalaitoksen arkkitehti Jarl Eklund. Äetsän Meskalankoskeen valmistui ensimmäinen voimalaitos 1919-1921, jolloin yläjuoksun puolella oleva Äetsänkoski perattiin veden nostamiseksi. Äetsä oli ensimmäinen koko joen ylittävä voimalaitos. Äetsän voimalaitoksen rakentaminen liittyi 1900-luvun alun energiakriisiin. Kiviihiilen hinnannousu ja lisääntyvä voimantarve nosti vesivoimarakentamisen ajankohtaiseksi. Niinpä Porissa kivihiiltä voimanlähteenä käyttävän höyryvoimalaitoksen omistajan Oy Rosenlewin tytäryhtiö Björneborgs Kraft osti Keikyän Äetsän, Peevolan ja Meskalan kosket. Voimalaitoksen piirustukset tilattiin arkkitehtitoimisto Frosterus & Gripenbergiltä ja Äetsän voimalaitoksen mittava rakennustyö ajoittui pääasiallisesti vuosiin 1921-1923. Muuraustiilet toimitti Rosenlewin oma tiilitehdas Porin Ulasoorissa. 1990-luvulla louhittiin padon eteläpuolelle uusi uoma tehokkaamman hyötysuhteen saavuttamiseksi ja siihen sijoitettu, oululaisen Uki Arkkitehdit Oy:n suunnittelema uusi voimalaitos otettiin käyttöön 1996.
kunta: k790
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tamminen, Petri
type: Kirjailija

Punainen erokirja
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6589
spatial: i7717
spatial: i7736
spatial: i7735
spatial: i6530
temporal: i116
temporal: i114
temporal: i115
kirjoittaja: i2349
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

bibliographic citation: "Eräänä varhaissyksyn aamuna koko kaupunki täyttyy keltaisista muovikasseista ja ihmisistä jotka juoksevat kiireinen katse silmissään. Aurinko, joka ei lämmitä mutta häikäisee, välkehtii betonissa ja asfaltissa ja vihreissä raitiovaunuissa jotka yrittävät työntyä ihmisvilinän läpi." (S. 44.)
references: Saderunoilijan tytär
spatial: Helsinki yleisesti

Mustialan maanviljelysopisto
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mustialan maanviljelysopisto on maamme vanhin maatalousoppilaitos. Evon metsäopisto, Mustialan maatalousoppilaitos ja Lepaan puutarhaopisto ovat autonomian aikana valtion toimesta perustettuja oppilaitoksia, joiden tavoitteena oli maanviljelyksen, metsähoidon ja puutarhaviljelyn edistäminen Suomessa. Mustialan maatalousoppilaitos on alkuperäisessä käytössään ja opetus on jatkunut oppilaitoksessa yhtäjaksoisesti jo yli 140 vuotta. Tiiviiksi kokonaisuudeksi rakennetun Mustialan puiset ja tiilirakenteiset rakennukset ovat pääosin 1800-luvulta. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa, vapaaherra Sebastian Gripenbergin johtajakaudella (1838-1847) arkkitehtina on ollut Turun kaupunginarkkitehti P.J. Gylich. Tämän vaiheen rakennukset muodostavat kaksi pihaneliötä, opisto- ja maatilapihat. Hänen asemakaavallinen suunnitelmansa on säilyttänyt peruspiirteensä ja jopa rakennuksensa tähän päivään saakka, mikä tekee Mustialasta erityisen merkittävän rakennus- ja puistosuunnittelun muistomerkin. Opistopihalla ovat säilyneet eteläreunan vanha konttori ja länsilaidan posti- ja asuinrakennus Vanhala. Siinä oli 1800-luvulla lähes koko rakennuksen pituinen avokuisti, mistä talo on saanut nimityksen "Vanha korridoori". Kuistista on jäljellä lyhyt pätkä nykyisen pihasisäänkäynnin edessä ja pohjoispäätyyn siirrettynä. Vanhan opistopihan itäpuolella on 1860- ja 1870-luvulla valmistuneet, rappaamattomasta tiilestä rakennetut pyörökaari-ikkunaiset nykyiset opistorakennukset, joista entinen ruokalarakennus on lääninarkkitehti C.A. Edelfeltin suunnittelema. Johtajan asunto Pitkälä sijaitsee opisto- ja maatilapihojen väliin jäävän puiston eteläreunalla. Se on 1874 valmistunut kaksikerroksinen uusrenessanssityyliin vuorattu puurakennus. Opiston tiilirakennuksia jäljittelevä kaksikerroksinen viljamakasiini rakennettiin vielä 1872 johtajan asunnon pariksi väliin jäävän puiston pohjoislaidalle. Maatilapihalla on ulkoarkkitehtuuriltaan Vanhalaa vastaava koulutilan päärakennus pihaneliön itärajana sekä peht…
alue: 60.822550271,23.777146016 60.820161333,23.776697075 60.819932610,23.780766692 60.819154017,23.783557017 60.819136553,23.785498322 60.817416821,23.790764891 60.816855921,23.795813700 60.815458789,23.799392819 60.812877122,23.796770288 60.813954707,23.782871345 60.814732686,23.772000277 60.813701596,23.767506681 60.813466272,23.763084602 60.814636547,23.760359300 60.815791505,23.749329655 60.816659116,23.747071949 60.818511637,23.744495776 60.819686807,23.744486251 60.819542649,23.748446465 60.821706297,23.750059569 60.822881554,23.750128092 60.824315078,23.746390277 60.826249592,23.747073985 60.825995885,23.753364609 60.825968918,23.759342903 60.825769767,23.775648513 60.822701651,23.777067348 60.822550271,23.777146016
historia: Mustiala oli vanha kuninkaankartano ja voudin asuinpaikka, joka ruotulaitoksen organisoinnin yhteydessä määrättiin everstiluutnantin virkataloksi. Ruotujakolaitoksen lakkauttamisen jälkeen Mustiala valittiin 1837 tulevan maaviljelysopiston sijaintipaikaksi. Oppilaitos aloitti toimintansa 1840. Korkein maatalousopetus siirrettiin 1908 Helsinkiin, perustettiin Mustialaan maamiesopisto. Ensimmäisen rakennusvaiheen suunnitteli arkkitehti P.J. Gylich, joka vastasi Mustialan rakennusten suunnittelusta 1850-luvulle asti. Myöhemmin opistoa laajennettaessa uudet rakennukset sijoitettiin Gylichin asemakaavan mukaisesti käyttämällä vanhoja rakennuspaikkoja. Mustialan rakennuksia ovat lisäksi suunnitelleet useat tunnetut arkkitehdit, mm. C.A. Edelfelt, H.R. Helin ja Jalmari Peltonen. Mustialan johtajana 1891-1901 toiminut, sittemmin professorina vaikuttanut Gösta Grotenfelt perusti Mustialaan maatalousmuseon, johon hän itse keräsi vanhoja maatalous- ja kotitaloustyövälineitä ja kirjoja. Museo toimi 1930-luvulle saakka opiston opettajanakin toimineen arkkitehti H.R. Helinin suunnittelemassa ja 1904 valmistuneessa puisessa museorakennuksessa. Uusi, arkkitehti Jalmari Peltosen suunnittelema tiilinen museo rakennettiin puistoon sisäänajotien varrelle 1935.
kunta: k834
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Asuinrakennus C22
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:56:37.386+00:00
modified: 2012-11-29T10:28:11.531+00:00
subject: p32363
kuvailu: Ison Mustasaaren kauppiaskorttelin ensimmäiset puutalot raken­nettiin jo ruotsalaisella kaudella linnoitustöiden alkaessa. Korttelissa asui pääasiassa leirikauppiaita eli marketentteja, jotka toimittivat tavaroita sotaväen ja varuskunnan alueella asuvien siviilien tarpeisiin, toimivat urakoitsijoina ja kapakanpitäjinä sekä vuokrasivat asuntoja siviiliasukkaille. Yksityiset eivät saaneet rakentaa kivitaloja ja heidät velvoitettiin purkamaan rakennuksensa, mikäli puolustukselliset syyt sitä vaativat. Korttelin nykyisistä rakennuksista kuusi vanhinta rakennettiin 1860-luvulla. Uudisrakennusten paikalla sijainneet kauppias Sinebrychoffin kapakka ja viinakonttori purettiin 1920-luvulla.
historia: Kiinteistöosakeyhtiö Suomenlinna Uusien rakennusten rakentamista kauppiaskortteliin ehdotettiin jo vuoden 1974 käyttösuunnitelmassa. Rakennuspaikat ja suunnitteluohjeet määriteltiin vuonna 1982 valmistuneessa puutaloalueiden tiivistämissuunnitelmassa. Hankkeen taustalla oli tarve saada Suomenlinnassa työskenteleville kaupungin työntekijöille työsuhdeasuntoja, joten rakennuspaikat vuokrattiin kaupungin omistamalle kiinteistöyhtiölle. Rakennuttamisen hoiti Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto. Kiinteistöyhtiö käsittää kuusi asuinrakennusta, joista yhdessä (C 22) on kolme asuntoa, yksi on paritalo (C 11) ja loput yhden perheen taloja. Lisäksi rakennettiin erillinen rakennus pesulalle ja teknisille tiloille sekä sauna ja kylmiä varastoja. Sisätiloihin saatiin ilmettä ylävalolla, parvekkeilla ja vaihtelevalla huonekorkeudella. Syvennyksiin sijoitetut korkeat ja kapeat ikkunat tavoittelevat vaikutelmaa ampuma-aukoista. Suurimmissa asunnoissa on takka. Talot ovat puurakenteisia ja lautaverhottuja. Rakennukset C 12, C 17, C 29 ja C 30 sijoittuvat kauppiaskorttelin reunoille ja rajaavat asuntojen yhteisen pihan. C 22 ja C 11 sijaitsevat korttelin ulkopuolella kujan varrella, ja niiden paikalta purettiin yksi huonokuntoinen puurakennus. Toteutus: 1990-91 Yhteenlaskettu huoneistoala on 648m² Kerrosala: 763 m² Asuntoja 9 kpl á 62,5-96m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas Rakenne-, salaoja- ja pintavesisuunnittelu: Insinööritoimisto Sormunen & Uuttu Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Olavi Pohjalainen Sähkösuunnittelu: Yhtyneet insinöörit Oy Pihasuunnittelu: Ympäristösuunnittelu Henttonen Geotekninen suunnittelu: Viatek Oy Rakennuttaja:Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto Rakentaja: Quantus Oy ja WPL-System Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 22 rakennettiin vuosina 1990-1991 työsuhdeasuntorakennukseksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten. Arkkitehtitoimisto Kari J…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14798490234376
long: 24.983394217491195

Sydväst
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
spatial: i7150
spatial: Sydväst, asunto-osakeyhtiö
spatial: i35
temporal: i108
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i107
kirjoittaja: i3293

description: Markku Tantun artikkeli "Viaporin rauha".
references: i2999
spatial: Suomenlinna

metadescription 9342
modified: 2010-10-26T15:51:42+0300

description: hallituksen neuvotteluhuone ja keltainen salonki
references: Helsinki-tiloja
spatial: Eduskuntatalo

Koski, Pirkko
type: Kirjailija
lisätietoja: http://fi.wikipedia.org/wiki/Pirkko_Koski

Lapinlahden kansakoulu
type: Rakennus
alternative: Ressun peruskoulu
is part of: Kamppi
lat: 60.166698480257
long: 24.9248053393557

metadescription 7647
modified: 2009-11-02T18:34:02+0300

Teuvan umpipihaiset talonpoikaistalot (Ala-Peura)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Teuvalla on säilynyt poikkeuksellisen monta perinteistä suomenkieliselle Pohjanmaalle tyypillistä umpipihamaista kokonaisuutta, jotka jakautuvat mies- ja karjapihaan. Teuvalla tilan kaksi asuinrakennusta, päärakennus ja usein lyhyempi syytinkitupa on rakennettu pihaan kulmittain. Talonpoikaistalo on pohjaltaan paritupainen ja puolitoista- tai kaksifooninkinen. Teuvan kirkonkylässä Latva-Komsin pihapiiri on hyvin säilynyt ja jaettu mies- ja karjapihaan. 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta peräisin olevat rakennukset ovat alkuperäisessä asussaan. Punamullattu puolitoistafooninkinen pohjalaistalo on rakennettu 1880-luvulla. Tilaan kuuluu tuulimylly ja tien toisella puolella sijaitseva kivinavetta. Kauppilan kylässä Teuvanjoen länsirantaa seuraavan tien varrella on Saksan, Ala-Peuran ja Laulajan tilat. Laulaja on ns. susipiha eli umpipiha, jossa kaksi asuinrakennusta on Teuvalle tyypillisesti L-kirjaimen tapaan kulmittain. Päärakennus on 1887 valmistunut, pohjaltaan paritupainen puolitoistafooninkinen pohjalaistalo ja kaksifooninkinen pikkutupa on rakennettu syytinkituvaksi. Ala-Peuran tila on sijainnut vielä 1840-luvulla jokirannassa. Pihapiiri käsittää puolitoistakerroksisen asuinrakennuksen 1750-luvulta ja ulkorakennusryhmän. Kentta, joka sijaitsee maisemallisesti merkittävällä paikalla Hakalantien ja Kaskistentien risteyksessä kirkonkylän itäpuolella, on tiettävästi ollut umpipiha, jonka lutin läpi on päässyt ajamaan pihaan. Päärakennus on 1800-luvulta, siirretty pihaan 1860-luvulla ja nykyiselle paikalleen 1910, jolloin sitä on myös laajennettu ja siihen on rakennettu kookas kuisti. Pikkutupa on siirretty toisaalle, samoin osa talousrakennuksista on purettu tai siirretty. Äystön kylässä Mäki-Laurilan ja Harjun tilaa ja niiden talouskeskuksia ympäröi avoin viljelysmaisema. Mäki-Laurilassa pihapiiri on lähes umpipihainen ja jaettu mies- ja karjapihaan. Kylätien toisella puolella on kaksi vilja-aittaa ja pitkä liiveri. Kulku miespihaan on perinteisesti porttilutin kautt…
alue: 62.500855474,21.753857341 62.501169572,21.751788059 62.501443129,21.751386510 62.501622918,21.751390293 62.502047810,21.752116285 62.502013786,21.752946762 62.501581383,21.754624686 62.500855474,21.753857341
historia: Teuvan vakituinen asutus sai alkunsa 1500-luvun jälkipuoliskolla Teuvajoen läheisyydessä. Ensimmäisiä taloja olivat Perttula, Komsi, Hakala, Nisula, Äystö, Peura ja Saksa. 1500-luvun lopulla Teuvalla oli noin 15 taloa. Vähitellen Teuvajoen rannat asutettiin Perälänseudusta Äystönluomalle. Isojako toteutettiin Teuvalla 1760-1790-luvulla. 1800-luvun loppuun mennessä jokivarteen oli muodostunut melko yhtenäinen peltojen ja niittyjen jatkumo ja myös pitäjän takamaat olivat asuttuja. Talojen lukumäärä oli lähes sata ja torppia oli yhtä paljon Teuvan itsenäistyessä Närpiöstä omaksi seurakunnaksi 1795. 1800-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin jatkunut uusjako vaikutti voimakkaasti alueen maisemaan ja rakennuskantaan. Tuolloin, etenkin 1900-1920-luvulla, asuin- ja ulkorakennuksia siirrettiin runsaasti muodostettuihin uusiin tiloihin. Jaon yhteydessä myös suurin osa pitäjän kantataloista siirrettiin kauemmaksi jokirannasta.
kunta: k846
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Könönpellon asevelikylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Könönpelto on tärkeä esimerkki teollisuusyhtiön pyrkimyksestä luoda paikkakunnalle korkeatasoisia, tyyppitalosuunnitelmiin perustuvia yhtenäisiä ja säädellysti rakennettuja työväestön asuinalueita. Könönpelto muodostuu radan erottamasta eteläisestä ja pohjoisesta asuinalueesta. Alueiden asemakaavat sekä useiden puolitoistakerroksisten ja harjakattoisten puutalojen tyyppipiirustukset on A. Ahlström Oy:n toimeksiannosta laatinut arkkitehti Alvar Aalto. Kullekin tontille tarkoitettu talotyyppi on määritelty. Yhtiö on halunnut vaikuttaa siihen, että yhtiön työntekijöiden asuinalue on "tarkoituksenmukainen, nykyaikainen, siisti ja viihtyisä yhdyskunta". Koska alueen rakentuminen liittyy talvi- ja jatkosodan aikoihin, on alueella myös yhtiön lahjoittamia ns. invalidi- ja rintamamiestaloja.
alue: 62.294649580,27.937340488 62.296033657,27.934874279 62.299228018,27.932098769 62.299973087,27.937141782 62.305091949,27.934182182 62.307782133,27.936034801 62.307195149,27.939057198 62.308407358,27.942413148 62.307986478,27.947596419 62.304936309,27.945842931 62.303440284,27.947205010 62.303104032,27.946722278 62.301212859,27.948722354 62.300998458,27.957272084 62.299362369,27.955781836 62.294610812,27.943086843 62.294649580,27.937340488
historia: Kun Varkaudelle tarvittiin 1940-luvun vaihteessa lisää asuntoja, perusti A. Ahlström Oy työntekijöilleen yhtiön maille kaupungin keskustan itäpuolelle uuden Könönpellon omakotialueen. Yhtiö ohjasi rakentamista voimakkaasti. Yhtiön toimeksiannosta Arkkitehti Alvar Aalto laati radan eteläpuolelle 1941-42 omakotialueen asemakaavan. Alue käsitti toistakymmentä pientalokorttelia. Alueen sisäiset tiet tehtiin kapeiksi, maaston muotoja noudatteleviksi. Kaava määritteli kullekin tontille talotyypin A. Ahlströmin tyyppitalomallistosta sekä rakennusten sijoittelun tontille. Tontit myytiin yhtiön työntekijöille. Ensin rakennettiin kymmenen A. Ahlström Oy:n sotaveteraaneille tarkoittamaa pientaloa eli nk. invaliditaloa 1942. Talot olivat Aallon suunnitteleman AA-järjestelmän tyyppiä 35 ja ne myytiin yhtiön palveluksessa olleille, sodassa haavoittuneille miehille nimelliseen hintaan. Aalto suunnitteli 1944 eteläistä osaa vastaavan asemakaavan myös rautatien pohjoispuoliselle laajalle asuinalueelle. Alueen talot rakennettiin Ahlströmin uuden A-talomalliston mukaan. Tarjolla oli viisi talotyyppiä, joita sai rakentaa kaavassa määrätyille tonteille. Omakotitalot sai rakentaa itse tai talotehtaan valmiita elementtejä käyttäen. Omatoimiseen rakentamiseen yhtiö tarjosi rakennuspiirustuksia ja työselitykset. Tehdasvalmisteisen talon pystytti yhtiö. Sotien jälkeen A. Ahlström Oy lahjoitti Könönpellosta 204 tonttia yhtiössä työskennelleille rintamamiehille. Lahjoituksen ehtona oli jääminen yhtiön palvelukseen.
kunta: k915
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lapinmäki, Asta
type: Kirjailija

Yrjönkatu
type: Katu
lat: 60.1668319198749
long: 24.9412216589874

metadescription 445
modified: 2010-09-17T11:13:00+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1641141~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1875271~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin

Koskinen, Markus
type: Muusikko

metadescription 8358
modified: 2010-02-04T16:48:58+0300

Raijalan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Raijala on keskiaikaisperäinen kylä, jonka talot ovat keskittyneet vanhalle kylätontille. Se on edustava esimerkki satakuntalaisesta Kokemäenjokilaakson maatalouskylästä ja -maisemasta, jolle kylätontin pohjoispuolella oleva, 1800-luvulta alkaen kuivatettu Raijalan järvi antaa historiallisen lisäperspektiivin. Raijalan kylän talot ovat keskittyneet Huittisista Poriin vievän vanhan maantien varrella olevalle kylätontille. Kylän länsipuolella maantien varrella olevat asuinpaikat ovat olleet käytössä jo 1700-luvulla. Uusi Helsinki-Pori -valtatie erottaa nykyisin tilakeskukset peltomaisemastaan, joka laajana levittäytyy pohjoiseen Raijalanojan molemmin puolin. Kylän huomattavimpia yksittäisiä kohteita ovat Mattilan, Heikkilän, Uusi-Perttulan, Kylä-Laurilan ja Pelto-Laurilan talonpoikaiset rakennusryhmät hyvin hoidettuine rakennuksineen ja piha-alueineen. Päärakennukset ovat pääosin 1800-luvun lopun tai 1900-luvun alun asussa, mikä kuvastaa tuolloin tapahtunutta talonpoikien vaurastumista. Kylässä on säilynyt tilojen lisäksi mökkiasutusta. Kylän koulurakennus on valmistunut 1900.
alue: 61.195558975,22.562434412 61.197656841,22.552233484 61.203547882,22.543891260 61.206765955,22.540722869 61.208782036,22.543693649 61.209689305,22.551529923 61.211050457,22.556192225 61.209505691,22.563723529 61.205537867,22.572809575 61.203597778,22.574302785 61.189160015,22.600156717 61.177232847,22.601767355 61.174395822,22.607424600 61.170994713,22.608951618 61.167906548,22.607869616 61.167494173,22.594116553 61.174307453,22.581373055 61.176461188,22.579241994 61.177441136,22.582183663 61.186801781,22.566477817 61.195558975,22.562434412
historia: Raijalan kylä on varhaiskeskiaikainen. 1560-luvulla kylässä oli viisi taloa. Kylä sijaitsi erillään muusta Kokemäenjokivarren asutuksesta. Kylän halki Huittisista Poriin vienyt tie oli käytössä jo 1700-luvulla. Kokemäenjokeen laskevan Kohijoen yläjuoksulla oli kylän mylly. Kylän pellot olivat 1700-luvulla kylän ympäristössä, ja eteläpuolella oli jo laaja peltoaukea. Viljelysmaita lisätiin kuivattamalla kylän pohjoispuolella ollut Raijalan järvi. Kuivatustyöt aloitettiin 1800-luvulla. Vesistötoimikunta antoi 1939 päätöksen Raijalan järviniityn pengerryksestä. Alueen viljelykäyttö alkoi 1942.
kunta: k102
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Auli Hakulisen lapsuudenkoti oli Tiilimäellä.
references: Isän huone
spatial: i6785

metadescription 8000
modified: 2009-12-11T11:59:12+0300

päiväkodit
created: 2012-05-29T05:54:54.563+00:00
modified: 2012-05-29T05:54:54.706+00:00
preferred label: daghem @sv
preferred label: day-care centres @en

Kallion kirkko
type: AreaOfInterest
alue: 60.183998820,24.947960876 60.184477286,24.948639049 60.185235688,24.948564492 60.185257393,24.949885724 60.184512700,24.949958494 60.184437525,24.950405170 60.184092586,24.950515022 60.183444824,24.949411652 60.183998820,24.947960876
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6305
modified: 2010-09-17T11:17:28+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 8260
modified: 2010-02-02T15:42:50+0300

metadescription 62
modified: 2009-04-29T08:22:33+0300

pesutilat
created: 2012-05-29T12:23:24.957+00:00
modified: 2012-05-29T12:23:25.034+00:00
preferred label: tvättrum @sv
preferred label: washing spaces @en

Lindströmin antikvariaatti
type: MuuPaikka
alternative: Sederholmin talo
is part of: i9390
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1689022000607
long: 24.9540571336889

Liksom, Rosa
type: Kirjailija

Helsinki kuvissa
type: Fakta
content: Kuka julkaisi ensimmäisen Helsinkiä esittävän litografiasarjan? Milloin? Ensimmäinen kotimainen litografiasarja oli vuonna 1837 vuorimestari Fredrik Tengströmin julkaisema Finska vuer tecknade efter naturen. Sarjassa oli 12 kuvaa, joista kahdessa kuvattiin Helsinkiä: Helsinki nähtynä Valkosaaresta ja Näkymä Degeröstä. Samainen Tengström julkaisi Helsinki-aiheisen sarjan, Vuer af Helsingfors, vuosina 1837-38. Ainakin osa sarjan töistä oli litografioita: mm. Magnus von Wrightin työ Yleinen puisto ja Kaisaniemi. Suomen ensimmäisen kivipainon 1824 perustanut Fredrik Tengström oli muuten Fredrika Runebergin veli. Lähteet: Wessman, Kerttuli, Helsinki kehyksissä, Helsingin kaupunginmuseo, 2005. http://www.hel2.fi/kaumuseo/kokoelmat/suomi/taide/taide01.html http://www.runeberg.net/fin/a_3_t.html Lisätietoja kannattaa kysyä Helsingin kaupunginmuseosta: http://www.hel.fi/hki/Museo/fi/Etusivu Museolla on myös Kysy museolta palvelu: http://www.hel.fi/hki/museo/fi/Kysy+museolta
language: fin
spatial: Helsingin kaupunginmuseo
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i105

metadescription 9069
modified: 2010-09-17T11:28:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1366994~S9*fin

metadescription 6565
modified: 2010-02-02T18:04:38+0300

description: Kirkon arkkitehdit
references: Paavilainen, Käpy ja Simo
spatial: i7484

bibliographic citation: Muista vain tyttökulta: maalla on puhdas multa, jalat vie alta sulta viekkaat herrat Helsingin!
references: i463
spatial: Helsinki yleisesti

Ehrensvärd, Augustin
created: 2012-12-27T13:34:52.853+00:00
modified: 2012-12-27T13:34:52.953+00:00

bibliographic citation: "Kun Kivenhakkajankadulta alas Roballe me sännättiin huudot täyttivät Albertinkulman Tää oli meidän reviirii!"
references: i1064
spatial: Kivenhakkaajankatu

metadescription 8854
modified: 2010-03-19T15:48:17+0300

Pohoskylän raitti
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suonsalmen kylään kuuluva Pohoskylän raitti on kylätiehen tukeutuvan rakenteensa ja rakennustensa ansiosta merkittävä kansankulttuurin edustaja. Kylän asutus on metsänrajaan loivasti laskeutuvien peltoaukeiden keskellä kohoavalla matalalla harjanteella siten, että talojen rakennusryhmät ovat tiiviisti kiinni etelä-pohjois -suuntaisessa kylätiessä. Vesireitin varteen syntyneen kylän rannalle avoimet pellot ovat metsäisiä. Kylälle antaa poikkeavan ilmeen talousrakennusten, myös uusien, sijoittaminen raitin molemmin puolin niin, että muodostuu solamainen vaikutelma. Tiloilla on komeat päärakennukset ja talousrakennusten joukossa on runsaasti kansatieteellisesti arvokkaita rakennuksia, riihiä, luuvia, vajoja, moniosaisia aittoja. Raitin vartta reunustaneet kiviaidat ovat hävinneet. Raitin ja maantien risteyksessä on koulurakennus.
alue: 61.720552343,26.674817015 61.720896544,26.682926128 61.713879266,26.684909802 61.710720813,26.682428263 61.704148453,26.682240504 61.704764097,26.680473526 61.705315905,26.678977068 61.705733068,26.677365637 61.705844478,26.676237504 61.711282492,26.675990452 61.711467643,26.675416729 61.712144971,26.674980839 61.712451248,26.675715521 61.714133281,26.676639486 61.715687860,26.674228766 61.716723033,26.674467887 61.717284173,26.675069568 61.720552343,26.674817015
historia: Pellosniemen hallintopitäjään kuuluneessa Suonsalmen kylässä oli 1560-luvulla yksi talo. Talon jakamisen seurauksena Uutelan, Vihkolan, Tanttun, Jatkolan ja Rantalan talot muodostivat Suonsalmen kylään kuuluvan oman Pohoskylänä tunnetun maisemakokonaisuuden. Vihkola ja Tanttu ovat vanhoja taloja ja toimineet ruotutaloina Ruotsin vallan aikana.
kunta: k097
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7016
modified: 2010-01-19T15:03:32+0300

Pyhäniemen talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhäniemi on perinnemaisema, jossa on kansatieteellisesti merkittävä rakennuskanta. Rakennukset muodostavat pihapiireineen yhtenäisen, peltojen ympäröimän kokonaisuuden. Peltoalueen pohjoispuolella on laaja kaskikoivikko. Miespihaa rajaavat 1800-luvun keskivaiheilla rakennettu hirsinen päärakennus, luhti, aittarivi ja aitta. Viereisen ns. puupihan varrella on liiterirakennuksia. Kapeaa karjapihaa reunustavat kivinavetta vuodelta 1866 ja hirsinen talli ja sikala. Särentäaitojen rajaaman tulotien varrella on sauna, riihi sekä latoja. Kaikki rakennukset ovat liki alkuperäisessä asussaan.
alue: 61.436170354,26.695026509 61.437098521,26.694615956 61.437768522,26.693438473 61.438424669,26.693164411 61.439578323,26.693320350 61.445399432,26.691975315 61.446516033,26.693889568 61.447350791,26.697665394 61.446692160,26.701655048 61.440977051,26.702874564 61.436006808,26.700680814 61.436170354,26.695026509
historia: Pyhäniemi on 1700-luvulta lähtien asuttu paikka, joka muuttui torpasta talonpoikaistilaksi 1800-luvun alussa. Päärakennus rakennettiin 1856 ja sitä jatkettiin salipäädyllä 1866. Kivinavetta rakennettiin 1866. Pyhäniemi kunnostettiin 1990-luvulla, ja se luokiteltiin perinnemaisemaksi ympäristöministeriön maisema-aluetyöryhmän mietinnössä.
kunta: k507
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Alahärmän kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Alahärmän kirkko on Pohjanmaan kirkkoarkkitehtuurissa harvinainen 1900-luvun alussa rakennettu ulkoarkkitehtuuriltaan poikkeuksellisen koristeellinen kansallisromanttinen kivikirkko. Se muodostaa pohjoispuolella olevan pappilan pihapiirin ja pitäjänmakasiinien kanssa hyvin säilyneen 1800- ja 1900-luvun vaihteen kirkonkylän ytimen. Lapuanjokilaaksossa, joen länsirannalla sijaitseva harmaakivikirkko on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema tornillinen pitkäkirkko, jonka sivuseiniä jäsentävät poikkipäädyt. Kansallisromantiikan ja uusgotiikan piirteitä yhdistävän kirkkorakennuksen julkisivut ovat graniittikvaaderia ja tiiltä. Kivikirkko on seurakunnan kolmas samalle paikalle rakennettu kirkko. Alttaritaulun on maalannut Aleksandra Frosterus-Såltin, ja kuorissa on Ilmari Launiksen kirkon korjaustöiden yhteydessä suunnittelema ja Salomo Wuorion liikkeen valmistama lasimaalaus. Kirkon ympärillä on vanha hautausmaa, missä on myös 1859 kivestä rakennettu pyramidikattoinen talvihauta. Se on muutettu vainajien säilytyshuoneeksi 1965. Kirkon ohi kulkevan vanhan maantien, Härmäntien, varressa seisovissa kahdessa lainajyvästön makasiinissa toimii Härmän museo. Härmäntien varrella sijaitseva pappila liittyy kirkon miljööseen ja on yksi harvoja säilyneitä pappilakokonaisuuksia Etelä-Pohjanmaalla. Kaksikerroksinen pappilarakennus on vuodelta 1870 ja sitä on kunnostettu 1973–1974 ja 1990–1991. Pihapiiriin liittyvät lisäksi renkitupa, joka on kaksifooninkinen pohjalaistalo 1900-luvun alusta, sekä talousrakennus, vilja-aitta, kärryliiteri ja sauna.
alue: 63.248768456,22.855697579 63.246758075,22.857568780 63.246384037,22.857689545 63.246372268,22.858201497 63.246014851,22.859154715 63.245794828,22.860230448 63.245457363,22.860397555 63.245214650,22.859411881 63.245115956,22.859192377 63.245141638,22.855733116 63.245502880,22.855731413 63.245471368,22.855522995 63.245425891,22.855097880 63.246257512,22.855184693 63.246243420,22.855474812 63.246237412,22.855657217 63.246524169,22.855616052 63.247849370,22.854294715 63.248680572,22.853544500 63.248768456,22.855697579
historia: Kyrön kirkkopitäjään kuulunut Härmä siirtyi 1581 osaksi Lapuan kirkkoherrakuntaa. 1670-luvulla perustetun kappeliseurakunnan nimi muuttui 1690-luvulla Naaraluomasta Härmäksi, seurakunnan ensimmäisen kirkon sijaintipaikan mukaan. Alahärmä oli itsenäinen kirkkoherrakunta vuodesta 1859 vuoteen 2009, jolloin siitä tuli Kauhavan kappeliseurakunta. Alahärmän ensimmäinen kirkko valmistui 1676 ja oli käytössä vuoteen 1752 saakka, jolloin samalle paikalle valmistui kookkaampi suippotorninen puukirkko Antti Hakolan johdolla. Tämä kirkko tuhoutui tulipalossa 1898. Seurakunnan nykyisen kirkon suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck ja se rakennettiin kurikkalaisen rakennusmestari Salomon Birlingin johdolla. Kirkko vihittiin käyttöön 1903. Kirkkoa korjattiin mm. 1920 sattuneen tulipalon jälkeen, 1937 Ilmari Launiksen sekä 1961 Veikko Larkaksen johdolla. Kirkko peruskorjattiin 1987 arkkitehti Jari Reposen suunnitelmien mukaan.
kunta: k233
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Nykyisinkin Salveen suuntaa monenlaista väkeä - viereisen telakan duunareita, mainosporukkaa, työttömiä, taiteilijoita, Ruoholahden uuden kerrostaloalueen asukkaita - ja meno on pysynyt yhtä konstailemattomana. Soittaa saa, jos sattuu olemeen haitari mukana, eikä kukaan tule huomauttelemaan epävireisestä yhteislaulusta.' (s. 142)
references: i8759
spatial: Salve, ravintola

description: Helsinkiläisen asuintalon elämänvaiheet
references: Bernhardinkatu 5
spatial: i6421

description: Suomalaisen tyttökoulun uusi koulutalo valmistui 1884 Bulevardin ja Yrjönkadun kulmaan, kirja kuvaa koulun historiaa vuoteen 1919.
references: i3188
spatial: Helsingin suomalainen tyttökoulu

metadescription 9305
modified: 2010-06-15T12:30:04+0300

Aurora, Vaahteralaakson tyttö
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
language: fin
relation: Aurora
spatial: Senaatintori
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i107
kirjoittaja: Amnell, Anna

Kaikukatu 4
type: Osoite
is part of: i44
lat: 60.1826859669988
long: 24.9605401512473

metadescription 6801
modified: 2009-12-11T12:27:36+0300

metadescription 7276
modified: 2010-02-02T15:32:06+0300

description: Aikuisena Aamu on jättänyt Munkkiniemen taakseen ja muuttanut Eiraan Merikadulle.
references: i8683
spatial: i36

description: Niin tässä kuin joissain muissakin Joensuun dekkareissa hoitotoimenpiteitä suoritetaan Kirurgilla.
references: i1578
spatial: i8509

Olympiarakennukset (Olympiastadion, Kisahalli ja Uimastadion)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin olympialaisia varten valmistuneet urheilurakennukset muodostavat kansainvälisestikin arvioituna hyvin säilyneen olympiarakennuskokonaisuuden, joka kuuluu myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Eri puolilla Helsinkiä sijaitsevat olympiarakennukset ovat sekä kansainvälisten vaatimusten mukaisia kilpaurheiluareenoita että tavallisten helsinkiläisten käyttämiä monipuolisia liikunta- ja virkistyspaikkoja. Kaikkien aikojen pienimmän olympiakaupungin urheilurakennusten pelkistetty arkkitehtuuri on periaatteiltaan yhtenäistä. Niissä on samankaltaisia betonirakenneratkaisuja, jotka on jätetty esiin, sekä pelkistettyjä kivipintoja, jotka julkisivuissa on yleensä maalattu valkoisiksi. Urheilurakennusten monipuolinen funktionaalisuus paljastuu niin suurten yleisötapahtumien kuin jokapäiväisten harrastustoimintojenkin käytössä. Olympiakilpailupaikoista tärkein, Olympiastadion, kohoaa muiden urheilurakennusten keskipisteenä Eläintarhan liikuntapuistossa Töölössä. Olympiastadionin 72-metrinen solakka torni on olympialaisten ja suomalaisen urheilun symboli sekä yksi pääkaupungin tunnuskuvista. Rakennuksen ulkoasua leimaa valkean tornin lisäksi säännöllisin jännevälein sijoitettujen jalallisten kehäpalkkien kannattelema ulospäin levenevä katsomo. Uimastadion sijaitsee Olympiastadionin koillispuolella kallioisen luonnonpuiston keskellä. Suomen ensimmäinen maauimala - kaupunkilaisten kesäinen uimakeidas - on kolmen altaan kokonaisuus. Kaarevan teräsbetonikatsomon länsisivua hallitsee arkadimainen koko julkisivun mittainen avoin pilarikäytävähalli. Puinen kahvilarakennus rajaa aluetta pohjoislaidalla. Kumpulan maauimala rakennettiin kisojen harjoitusaltaaksi. Kisahalli Olympiastadionin lounaispuolella on suurten salien kaarihalli, joka alunperin rakennettiin messu- ja näyttelykäyttöön sekä suuria yleisötapahtumia varten. Ruskeasuon ratsastushalli hevostalleineen sijaitsee Laakson ratsastuskentältä pohjoise…
alue: 60.186973163,24.924940935 60.187667124,24.924720281 60.188276652,24.925197754 60.188480739,24.925476545 60.188611727,24.926197381 60.188763241,24.927323284 60.188795001,24.928884070 60.189556647,24.929672593 60.189738373,24.930428948 60.189680892,24.931349264 60.189436909,24.932195929 60.188922807,24.932761798 60.188242137,24.932844926 60.187720230,24.931874543 60.187565391,24.929009450 60.186822314,24.929219721 60.186241215,24.930250121 60.185586172,24.928501930 60.182734283,24.929157969 60.182520619,24.929202659 60.182164868,24.928114512 60.181842658,24.927379988 60.183929255,24.924103981 60.184504869,24.925340506 60.186973163,24.924940935
historia: 1930-luvulla Helsinki valmistautui järjestämään olympialaiset ja vastaanottamaan urheilijoita ja yleisöä kaikkialta maailmasta. Kaupunkiin nousi urheiluareenoita sekä erilaisia palveluita, kuten majoitus- ja liikennerakennuksia. Olympialaisilla perusteltiin koko kaupungin kohennusta. Keväällä 1940 olympiakisat peruttiin sotien takia. 1952 kesäolympialaiset järjestettiin Helsingissä. Tuolloin 1930-luvun urheilurakennukset palvelivat kisoja, katsomot usein hieman laajennettuna. Kansainväliset urheilulajivaatimukset sanelevat olympialaisten kilpailupaikkojen suunnittelua. Itse ratojen, altaiden ja kenttien lisäksi tulevat urheilijoita, huoltoa, henkilökuntaa sekä yleisöä ja tiedotusvälineitä palvelevat tilat. Toisiinsa nähden kilpailupaikkojen tulee sijaita joustavasti liikenteellisesti sekä majoitukseen nähden. Helsingissä oli sujuvaa sijoittaa olympiarakennukset eri puolille kaupunkia urheilutarkoituksiin varattuihin puistoihin ja Keskuspuistoon. Lajivaatimusten lisäksi tutkittiin monikäyttöisyys, ei pelkästään urheiluun vaan kaikenikäisten kaupunkilaisten kuntoiluun ja virkistykseen. Urheilulaitosten rakentaminen nähtiin työ- ja kaupunkikulttuurissa yhteiskunnan velvollisuudeksi. Olympiastadionin arkkitehtikilpailuohjelmassa 1932 sanottiin, että "Stadionin tulee saada sellainen arkkitehtooninen muotoilu, joka vastaa koko maan urheilukeskuksen arvoa". Stadionista haluttiin sekä urheiluareena että kansanjuhlien pitopaikka. Kaksivaiheisen kilpailun voittivat arkkitehdit Toivo Jäntti ja Yrjö Lindegren. Rakennesuunnitelmat laati diplomi-insinööri Uuno Varjo. Maastotyöt alkoivat 1934. Stadion vihittiin käyttöön 1938, itäkatsomo oli tuolloin rakentamatta. Kun Tokio 1938 luopui vuoden 1940 olympialaisten järjestämisestä, kisat annettiin Helsingille. Stadionin itäkatsomo ja väliaikainen puukatsomolaajennus rakennettiin. 1952 olympialaisia varten betonikatsomo laajennettiin ja sitä puolestaan laajennettiin väliaikaisella puukatsomolla. Toimistot eteläkaarteeseen valmistuivat …
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9565
modified: 2011-03-10T15:21:57+0300

Hyvää yötä Helsinki
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i500
saveltaja: i9211

description: Sonck on Hypoteekkiyhdistyksen talon arkkitehti.
references: i6859
spatial: Eteläesplanadi 16

Isonkyrön vanha ja uusi kirkko (uusi kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kyrönjokivarteen rakennettu Isonkyrön kirkko on yksi Pohjanmaan seitsemästä keskiaikaisesta kivikirkosta. Isonkyrön kirkko on säilynyt keskiaikaisessa muodossaan yksilaivaisena ja tynnyriholvin kattamana. Kirkon erityispiirteenä on sen 1560-luvulla tehdyt Raamatun kuvituksen tapaan toimivat seinämaalaukset. Kyrönjoen toisella rannalla sijaitsee Isonkyrön uusi tiilikirkko 1870-luvulta. Kyrönjoki sekä sen varteen sijoittuneet keskiaikainen kivikirkko, vanhat viljamakasiinit, pappila, ulkomuseoalue sekä kirkon edustan viljapelto hallitsevat Isonkyrön kirkonkylän kulttuurimaisemaa. Pyhälle Laurentiukselle omistetun yksilaivaisen kivikirkon tiilestä rakennettu sakaristo on runkohuonetta vanhempi. Kirkon itä- ja länsipäätyjen tiilipäädyt on purettu 1820. Profiloitu länsiportaali ja sen yläpuolella oleva pyöröikkuna ovat alkuperäiset, muut ikkunat on laajennettu 1700-luvun alussa. Asehuone on myöhemmin korotettu. Kirkkosalin nykyinen kaareva lautaholvi on keskiaikaisen perinteen mukainen vuodelta 1710. Seiniä kolmessa vyöhykkeessä kiertävät raamatullisten kohtausten kuvaukset 1500-luvulta uskonpuhdistuksen jälkeen luovat tilaan kuvakudosten peittämän renessanssiajan juhlasalin tunnelmaa. Kirkkosalin 1770-luvun alussa uusitusta rokokootyylisestä sisustuksesta ovat säilyneet ilmajokelaisen puuseppä Abraham Runströmin tekemät ja vaasalaisen Johan Almin maalaamat saarnastuoli ja alttarilaite. Kirkossa on joukko keskiaikaisia puuveistoksia. Tunnetuin 1400-luvun veistoksista esittää Pyhää Henrikiä, muut kaksi Neitsyt Mariaa ja Ristiinnaulittua. Kaksi rekonstruoitua alttarikaappia on 1500-luvun vaihteesta, kuten myös Pyhä Yrjänä lohikäärmeineen. Kirkon kaakkoispuolella jokivarressa on Isonkyrön kirkkoherranpappila Mariedal. Klassistisvaikutteinen pappila on rakennettu 1848. Kirkon viereen 1928 pappilan pihapiiristä siirretty vanha pitäjäntupa on toiminut mm. seurakuntatalona. Kotiseutumuseossa kirkon länsipuolella on kaksi pohjalaistaloa talousrakennuksineen ryhmitelty perinteise…
alue: 63.011271901,22.327389336 63.011497433,22.327384845 63.011770744,22.327495407 63.011997965,22.327645018 63.012251811,22.327944571 63.012454613,22.328231103 63.012064904,22.329303680 63.011643434,22.332520822 63.010637898,22.331413111 63.010328165,22.330921619 63.011323674,22.328641132 63.011271901,22.327389336
historia: Kyrönjokilaaksossa oli voimakas asutuskausi 1400-luvulta aina 1500-luvun loppupuolelle, ja Isokyrö oli keskiaikaisen Pohjankyrön suurpitäjän hallintokeskus. Isokyrö tuli pitäjän nimeksi 1553. Isonkyrön myöhäiskeskiajalla rakennettua kivikirkkoa edelsi samalla paikalla Kyrönjokivarressa sijainnut puukirkko. Kivikirkon sakaristo rakennettiin puukirkon viereen. Kirkon holvaus jäi kesken uskonpuhdistuksen aikana. Seinämaalaukset kirkkoon teetti 1560-luvulla omalla kustannuksellaan "Kyrön kirkkoruhtinas"rovasti Jaakko Geet. Vuonna 1666 silloisen kirkkoherra Isak Brennerin aikana maalaukset peitettiin kalkkilaastilla. 1700-luvun korjauksissa kirkon ikkunat suurennettiin 1707, lehteri rakennettiin 1753 ja kirkon kiinteä sisustus uusittiin rokokoon hengessä 1770-1771. Keskiaikainen kirkko jäi pois käytöstä kun seurakunnan uusi kirkko valmistui. Kirkkotarhassa ollut Matti Hongan johdolla 1773 rakennettu tapuli purettiin 1881. Kirkkosalin vuonna 1666 kalkitut maalaukset paljastettiin 1885, jolloin kiinteästä sisustuksesta purettiin lehteri ja penkit. Maalaukset restauroitiin ensimmäisen kerran 1926-1927 ja tällöin kirkkoon tehtiin uudet penkit. Isonkyrön pitäjänkokous päätti 1843 vanhan kirkon korjaamisen ja laajentamisen sijaan rakentaa uuden kirkon, ja 1864 kirkonkokous päätti toteuttaa rakentamisen. Uusi kirkko rakennettiin 1874-1877. Kirkon suunnitelleet arkkitehdit C. A. Setterberg ja E. B. Lohrmann perustivat suunnitelmansa arkkitehti C. Th. Chiewitzin aiempiin piirustuksiin. Kirkko peruskorjattiin 1956. Uuden kirkon viereen valmistui 1878 siunauskappeli, jonka on tidennäköisesti kirkon rakennustöitä johtaneen vaasalaisen rakennusmestarin suunnittelema. hautausmaa vihittiin käyttöön 1896. Siunauskappelin vieressä on 1918 perustettu, arkkitehti Matti Visannin suunnittelema sankarihauta-alue, jonne on haudattu yli 200 sankarivainajaa. Muistomerkkinä oleva Kyrön karhu ja punagraniittiset hautaristit ovat myös Visannin suunnittelemat.
kunta: k152
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hanasaari
type: MuuPaikka
is part of: i44
lat: 60.1816337962534
long: 24.9669896622452

metadescription 5223
modified: 2010-10-12T10:10:04+0300

Kosken ruukinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kosken ruukki on 1600-luvulla perustettu suurvalta-ajan rautaruukki, joka liittyy teollisuushistoriallisesti merkittävään Länsi-Uudenmaan rautaruukkien ketjuun. Koskella 1800-luvun loppupuolelle harjoitetun raudan- ja kuparinjalostuksen ohella ruukinaluetta on muovannut muu Kiskonjoen vesivoimaan tukeutunut teollinen toiminta sekä karjatalous. Kosken ruukinalue sijaitsee viljelysten ympäröimänä Kiskonjoen varrella ja jakautuu ruukinkartanon ja talousrakennusten alueeseen sekä tuotantorakennusten alueeseen. Ruukinkartano sivurakennuksineen ja kirkkoineen on korkealla mäellä, talousrakennukset omana ryhmänään mäen alarinteessä ja tuotantorakennukset joen toisella puolen. Ruukinalueelta johtavat puuistutuksin reunustetut kujat Fiskarsin suuntaan ja Perniön kirkolle päin. Ruukin asemakaava on osittain peräisin 1600-luvulta ja 1730-luvulta, mutta lopullisen asunsa se on saanut 1900-luvun alussa puutarhasommitelmien valmistuttua. Ruukinkartanoa ja työväenasuntoja, joiden vanhimmat osat ovat 1700-luvulta, ympäröi puisto. Päärakennus on alkuaan ollut keskeissalijakoinen, yksikerroksinen ja satulakattoinen. Päärakennusta on korotettu ja sekä sille että sivurakennuksille on luotu 1700-luvun kartanoarkkitehtuuria mukaileva ulkoasu säterikattoineen arkkitehti Jarl Eklundin 1920-luvulla suunnittelemassa korjaus- ja muutostyössä. Kartanon pihapiirissä on 1780-luvulla Antskogin ruukilta siirretty kirkko. Tasavartisen ristikirkon korkealle kohoavat tynnyriholvit ovat puupintaiset. Ovelliset penkit ovat alkuperäiset. Alttarilaite, jonka keskushahmona on seisova Kristusfiguuri, sekä saarnastuoli kuuluvat barokkiajan veistotaiteen hienoimpiin taideteoksiin maassamme. Ne ovat todennäköisesti peräisin Burchardt Prechtin työpajasta Tukholmasta ja hankittu 1694 Uplannissa sijaitsevan Forsmarkin tehdasseurakunnan kirkkoon, josta ne on ostettu Koskelle 1800. Kosken ruukin tärkeimmät tuotantorakennukset Kiskonjoen varrella ovat pääosin hävinneet. Kaksi erikoista metallin jalostukseen liittyv…
alue: 60.187039236,23.299132987 60.186159637,23.297212299 60.185546865,23.296095956 60.184355516,23.295436036 60.183628878,23.294869433 60.182743887,23.293394182 60.182277003,23.292758302 60.181311282,23.291921457 60.180867411,23.290872161 60.180347620,23.290811959 60.179895843,23.290536045 60.178853548,23.289257106 60.178726172,23.288409793 60.179272681,23.287842857 60.179211463,23.286185705 60.178924412,23.285980524 60.178853605,23.285599712 60.178855569,23.285602466 60.178975486,23.285600369 60.181245949,23.285561318 60.181749118,23.285134908 60.182354543,23.284730246 60.182967899,23.283977486 60.183637677,23.283192406 60.184141609,23.282281264 60.185710931,23.278666604 60.186257125,23.278713354 60.186801164,23.279994366 60.187639770,23.282606346 60.188048900,23.284333491 60.188029441,23.284690392 60.188042627,23.286211262 60.187790372,23.287451667 60.187642834,23.288488056 60.187641345,23.289813795 60.187694693,23.291127691 60.187762706,23.291977184 60.187925698,23.293067207 60.188181278,23.294309472 60.188443958,23.295018839 60.189064315,23.296145869 60.189267897,23.296847193 60.189326467,23.297623977 60.189420977,23.298899070 60.189735598,23.300149512 60.190163984,23.301786241 60.190451221,23.302581653 60.190889577,23.303256465 60.191169720,23.303801441 60.191374082,23.304532240 60.191523678,23.305052780 60.191810234,23.306049885 60.191901688,23.306689955 60.191870567,23.307816895 60.191855609,23.308602023 60.192017186,23.309381884 60.192546639,23.310815295 60.192789826,23.312147979 60.192825745,23.312779433 60.193179914,23.315494685 60.192717616,23.317119141 60.191787596,23.318664846 60.190595694,23.320589326 60.188819598,23.322418781 60.187802936,23.321833837 60.187097373,23.318360905 60.187121514,23.316863439 60.187921700,23.314409064 60.188516073,23.310381347 60.188609520,23.309136034 60.188724839,23.307550837 60.188629658,23.305698010 60.187992157,23.303120067 60.187364172,23.299842496 60.187039236,23.299132987
historia: Kosken ruukki perustettiin 1679 historialliseen Perniön pitäjään, kun vuorikollegion asessori Daniel Faxell (aateloituna Cronmarck) sai privilegion kahden masuunin ja neljän kankirautavasaran perustamiseksi Kosken kruununratsutilan maalle. Koski oli ensimmäinen suuren Pohjan sodan jälkeen toimintansa aloittanut ruukki Suomessa. Kosken ruukki liitettiin maatiloineen Fiskarsin ruukkiin 1737. Orijärven ratsutilan mailta Kiskosta löytyi 1757 kuparimalmia, jota ryhdyttiin jalostamaan Koskella. Ruukin omistajaksi tuli 1783 Bengt Magnus Björkman, joka omisti myös Orisbergin, Fiskarsin ja Antskogin ruukit. Vuodesta 1822 ruukki ja kaivos kuuluivat turkulaiselle John Jakob Julinille. Kuparimalmin kuljetus Orijärven kaivokselta Koskelle helpottui, kun Julin rakennutti 1826 Kiskonjokeen sulun, yhden Suomen ensimmäisistä. Kuparin valmistus lakkasi vuoteen 1867 mennessä ja raudanvalmistus päättyi, kun ruukki paloi 1890. Kreivi C. Mannerheim perusti 1869 Koskenjoen länsirannalle kimröökitehtaan, jonka toiminta jatkui Albert von Julinin omistuksessa vuoteen 1918. Teollista perinnettä Koskella jatkoivat sen jälkeen 1908-1909 rakennetut sähkövoimalaitos, mylly ja saha. 1800-luvun puolivälistä alkaen Koskesta kehittyi huomattava maanviljelystila. Ruukkialueen ensimmäinen kirkko rakennettiin pian ruukin perustamisen jälkeen 1680-luvulla. Kirkko korvattiin nykyisellä 1786 vihityllä, alunperin Antskogin ruukille 1760-luvulla rakennetulla kirkolla. Ruukkiseurakunta lakkautettiin 1869.
kunta: k734
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Punavuorenkatu
type: Katu
is part of: i9301
is part of: i34
lat: 60.1608578762824
long: 24.9362254598353

Munksnäs högstadieskola
type: Rakennus
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.1959679493989
long: 24.8773622915252

metadescription 7512
modified: 2010-02-04T16:47:36+0300

metadescription 5483
modified: 2010-09-17T11:07:32+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Ensimmäisiä esikaupunkeja
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Ullanlinnankatu 1
spatial: Lasipalatsi
spatial: Ruoholahden villat
spatial: i7615
spatial: i6984
spatial: i6728
spatial: i6610
spatial: Nikolajeffin talo
spatial: i7462
spatial: Tennispalatsi
spatial: i6868
spatial: i7624
spatial: Yrjönkadun uimahalli
spatial: Saksalainen kirkko
spatial: i7119
spatial: i6843
spatial: i7629
spatial: i7628
spatial: i7614
spatial: Hotelli Marski
spatial: i6920
spatial: i7631
spatial: i7623
spatial: i7621
spatial: Ludviginkatu
spatial: i7071
spatial: Ravintola Bronda
spatial: i7622
spatial: i7620
spatial: i6429
spatial: i6449
spatial: i6842
spatial: i6877
spatial: i6481
spatial: Ihminen nousee roskalaatikosta - patsas
spatial: i6626
spatial: i6424
spatial: i6422
spatial: Malminkatu
spatial: Kamppi
spatial: i7630
spatial: i33
spatial: i6869
spatial: i7223
spatial: i7619
spatial: Eteläranta 14
spatial: i6791
spatial: Lapinlahden kansakoulu
spatial: i6471
spatial: Yrjönkatu
spatial: Ekberg
spatial: i7230
spatial: i6918
spatial: Hietalahdenranta
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i106
temporal: i114
temporal: i108
temporal: 1990-luku
temporal: i109
kirjoittaja: Järvenpää, Eeva

bibliographic citation: "Alkoholia saa vain muutamasta valtion omistamasta kaupasta, joten jonotamme kolme varttia Albertinkadulla. Aika on pitkä, mutta väki näkyy jonottavan mukisematta. Puodin myyjä muistuttaa vanginvartijaa, lyhyt tukka ja hymytön naama, pullot seisovat perspuoli asiakkaita päin." (s. 244)
references: i9081
spatial: i7969

Huopanankosken kulttuuriympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Huopanankosken kulttuuuriympäristö on koskipaikan monipuolista käyttöä mylly- ja lohenkalastuspaikkana sekä uittoväylänä kuvastava kokonaisuus, johon liittyy myös henkilöhistoriallista arvoa. Huopanankoski tunnetaan ennen kaikkea kirjailija Juhani Ahon tuotannosta: "Ei ole maailmassa seutua, johon minulla olisi kiinnittynyt semmoinen määrä ihania tunnelmia ja mieluisia muistoja kuin Huopanaan. Kerran minä sen kunniaksi sepitän hymnin, johon panen kaikki kielivät, mitä suomenkielessä on minulla käytettävänä." Varisalmen ja Pouninsalmen välinen Huopanankoski on ollut 1800- ja 1900-lukujen taitteessa sisämaan suosituimpia lohenkalastuspaikkoja. Koskessa ollut uittoväylä on uittosäännön kumoamisen jälkeen purettu ja koski palautettu luonnonmukaiseen tilaansa. Uittoyhdistyksen talo Varissalmen puolella on muistona uittokaudesta. Koskeen liittyvän myllyperinteen rakennukset maantiesillan kupeessa on kunnostettu. Kosken ranta-aluetta leimaa peltomaisema. Yläpihan peltomaisema on säilynyt Juhani Ahon aikaisessa muodossaan ja uudempi rakentaminen on sijoittunut kylänraitin varteen vanhempaa rakennuskantaa ja kylärakennetta täydentäen. Kosken itärannalla on venäläisten rakennuttamia ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoituslaitteita.
alue: 63.041799100,25.531694371 63.041721168,25.523436373 63.045061256,25.519979508 63.053713576,25.524254820 63.054193583,25.535057318 63.050689081,25.539272102 63.046739693,25.536695142 63.044581493,25.531999469 63.041799100,25.531694371
historia: Huopanankoskeen oli merkitty isojaossa Kolehmaisen talon kotitarvemylly. Kosken ympäristö oli muuten asumaton. Koski perattiin kruunun toimesta uittoa varten 1862-1864, jolloin koskeen rakennettiin ohjauspuomit. Uitto kasvoi 1870-luvulta lähtien. Huopanankosken ympäristöön syntyi 1800-luvulla tiivis kyläkeskus. Kirjailija Juhani Aho (1861-1921) kävi kalastamassa kesäisin Huopanankoskella vuodesta 1905 lähtien aina kuolemaansa saakka. Kosken partaalla ollut Juhani Ahon kalamaja purettiin 1974. Myllytoiminta päättyi 1950-luvulla ja tilalle tuli sähköntuotanto. 1970-luvulla kosken uittorakenteet purettiin ja koski entistettiin luonnonmukaiseen tilaan kalastusta varten.
kunta: k931
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: mylly
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Peräkkäiset mustat joulut
type: Fakta
content: Onko Helsingissä mitattu koskaan kahta tai useampaa peräkkäistä "mustaa" (lumetonta) joulua? On mitattu. Omiin muistikuviin ei ollut luottamista, joten soitin Ilmatieteen laitokselle, ja sain sieltä oikein hienoa apua. Kahden mustan joulun putki osui esimerkiksi jouluiksi 2006 ja 2007. Sitä edelliset olivat vuodet 1991 ja 1992. Ja kun siitä mennään taaksepäin, näitä kahden peräkkäisen lumettoman joulun jaksoja on tullut silloin tällöin. Viimeisen sadan vuoden aikana on ollut kaksi todella mustaa joulujaksoa. Kolme peräkkäistä lumetonta joulua Helsingissä oli esimerkiksi lähes 60 vuotta sitten eli vuosina 49–51 ja kun mennään siitä vielä kauemmaksi historiaan, niin sama tilanne oli 20 vuotta aikaisemmin vuosina 1928, 29 ja 30. Kun siis seuraavan kerran joku muistelee sitä, että joulut olivat aina ennen lumisia, niin keskustelua voi oikaista ilmatieteen laitoksen tilastoilla. Toisaalta kellekään ei varmaan haittaa ole siitä, että menneitä muistellaan. Kesät olivat lämpimämpiä ja talvet lumisia. Mustillekin pilville saa huoleti sommitella hopeareunuksia. Ja Suomenlinnaan pääsi jäätietä pitkin. Kaisaniemessä on mitattu Helsingin säätä jo 1800-luvun alkupuolelta, mutta lumen syvyyttä vasta vuodesta 1911. Lumipeitteestä puhutaan, kun lunta on maassa vähintään sentti. Kaisaniemessä tuo mittaus tehdään aamulla kahdeksan aikaan. Joulun pimeyttä helpottaa toki se, että komeroista on kaivettu jälleen jouluvalot välkkymään. Useinhan ne korjataankin sitten pois pääsiäisen aikaan. Eräs ”jalkapallohuligaaniystävä” toivotteli joulun alla: ”Ei sen väliä onko joulu musta vai valkoinen, kunhan se on mustavalkoinen!” Tuo liittyy siihen, että satumme kannattamaan englantilaista Newcastle Unitedia, jolla on pelipaitojen värityksenä musta ja valkoinen hoikentavana pystyraidoituksena. Joulua odotellaan vähintäänkin yhtä hartaasti, kuin suosikkijoukkueen menestystä. Ilmastotilastoja: http://www.fmi.fi/saa/tilastot.html
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Satamaradan tunneli (Mannerheimintie)
type: MuuPaikka
alternative: Rautatietunneli (Mannerheimintie)
alternative: Rautatien alikulkutunneli (Mannerheimintie)
description: Mannerheimintien alittava satamaradan tunneli
is part of: Kluuvi
lat: 60.1722630948399
long: 24.9350567236303

metadescription 9801
modified: 2012-04-25T13:45:42+0300

metadescription 7772
modified: 2010-09-17T11:25:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1907909~S9*fin

metadescription 310
modified: 2010-09-17T11:12:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1329139~S9*fin

Immonen, Riitta
type: Muu henkilö

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7911
spatial: i8720

Marjapensas
type: Runo
description: Kirjoittajan runomuotoisia lapsuuden muistoja ja muistikuvia 50-luvun Kalliosta.
language: fin
spatial: Kallion kirjasto
spatial: i6821
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i1235

bibliographic citation: 'Kaksi käppyräistä käpylehmää käyskenteli Käpylässä. Ne törmäsivät Käärmetalon kulmilla Ratikkaan ja kertoivat edustavansa kokonaista käpyeläinlaumaa.'
description: Ratikka pohtii käpylehmien kanssa karkaamista kotikulmilta.
references: Karkausyön ratikkamatka : lastenkirja Helsingistä
spatial: i56

Sirniön kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sirniön kylä on sekä maisemaltaan että rakennuskannaltaan yhtenäinen kokonaisuus. Kylän keskienen alue on Lapin muihin maatalouskyliin verrattuna tiiviisti rakennettu. Vaaran rinteeseen on raivattu avarat viljelysalat. Kylä on Posion vanhimpia ja sen kyläkuvaa leimaa perinteinen rakentaminen. Päärakennusten lomassa on runsaasti talousrakennuskantaa kylätien mutkitellessa niiden lomitse avaten välillä näkymiä alarinteiden latojen täyttämille viljelysaukeille.Vanhimmat kylän ulkorakennuksista periytyvät 1700-luvulta ja asuinrakennuksista 1800-luvun alkupuolelta.
alue: 65.856896248,28.123943211 65.863671526,28.129034589 65.864146384,28.142876980 65.859306479,28.164589211 65.851256921,28.182832306 65.845608195,28.174115929 65.847843451,28.134118581 65.849068784,28.128463877 65.856896248,28.123943211
historia: Posion ensimmäiset suomalaiset uudisasukkaat saapuivat 1500-luvun jälkipuoliskolla asettuen mm. Sirniön lammen rannalle. Aikaisemmin Posion alue oli ollut kemiläisten ja iiläisten nautinta-aluetta. Sirniö oli usean sukupolven ajan seppien kylä, jonka vauraan rakennuskannan takeena oli tervanpoltto ja kuljetus.
kunta: k614
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 570
modified: 2010-09-17T11:13:36+0300

bibliographic citation: "Takamäen työhuone ankeassa poliisitalossa olisi kooltaan sopinut poliisiylijohtajan virkahuoneen siivouskopiksi." (s. 22)
description: Kari Takamäen tutkijatiimin päämaja on Pasilan poliisitalossa. Tämä on murharyhmän majapaikka, joka tulee tutuksi kaikissa Kari Takamäki -romaaneissa.
references: Karu keikka
spatial: i8108

Pihlajamäki
type: Kaupunginosa
lat: 60.2361350123254
long: 25.010721670942

tarvitaan kävelykykyä
type: ObjectProperty
comment: Kohteessa tarvittava kävelykyky asteikolla 1 (ei lainkaan) ... 5 (paljon). Oletusarvo 1.
domain: PlaceOfInterest
label: need walking ability @en
range: Level
sub property of: datatypeProperty

metadescription 1118
modified: 2009-11-03T13:55:30+0300

bibliographic citation: "Ensimmäisen koulupäivän jälkeen Ros-anna ja Milla sopivat, että seuraavana aamuna he tapaavat toisensa Mannerheimintien ja Sibeliuksenkadun kulmassa ja menevät yhtä matkaa kouluun. Se oli Ros-annasta hyvä ajatus, sillä häntä pelotti ylittää Mannerheimintie yksin, koska siinä oli niin vilkas liikenne, ettei hän ollut semmoista ennen nähnyt." (S. 16.)
description: Ros-anna käy koulua Tölikassa (mainitaan sivulla 145).
references: i9502
spatial: Töölön ala-asteen koulu

Juoksuhaudantie
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i7693
spatial: i8661
spatial: Juoksuhaudantie
spatial: Maununneva
temporal: i116
kirjoittaja: Hotakainen, Kari
lisatietoa: Matti Virtasen elämän muuttaa yksi ainoa lyönti. Sen seurauksena vaimo ja tytär lähtevät. Matti on nykyajan kotirintamamies, joka on hoitanut perhen ja kodin. Ja nyt hän haluaa perheensä takaisin. Onnistuakseen tässä hän päättää toteuttaa vaimon unelman omakotitalosta. Matti alkaa metsästää unelmaa. Traagisessa ja synkän huumorin sävyttämässä romaanissa kulkevat rinnan epätoivoisen miehen yhä hurjemmaksi muuttuva talon ja perheunelman metsästys sekä kiinteistönvälittäjien unelmia ja tunnetiloja myyvä maailma. (Tuija Lassila, Sanojen aika)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-FI/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 8223
modified: 2010-09-17T11:26:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1041851~S9*fin

Juhlatiloja Helsingissä
type: Fakta
content: Voiko Helsingissä vuokrata talojen kattotiloja tai terasseja esimerkiksi syntymäpäiväjuhlia varten? En tarkoita nyt varsinaisia kaupallisia tiloja. Helsingin kaupungin matkailu- ja kongressitoimiston sivuilla on lista vuokrattavista juhlatiloista: http://www.hel2.fi/convention/FI/bankettipaikat.asp?action=1
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 25
modified: 2009-04-29T08:22:44+0300

description: Raakel (Marjut Maristo) näkee elämänsä ensimmäisen elokuvan elokuvateatterissa ja kohtaa Tonin (Joel Mäkinen).
references: i8144
spatial: i8139

metadescription 6194
modified: 2010-09-17T11:18:09+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Hennalan kasarmit
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hennalan kasarmialue on merkittävimpiä ja parhaiten säilyneitä 1910-luvulla syntyneitä kasarmialueitamme, jonka nykyilmettä leimaa historiallisen ja uudemman rakennuskannan rinnakkainelo. Hennalan kasarmialue sijaitsee Lahden kaupungin keskustan eteläpuolella Helsinkiin johtavan maantien varressa. Alueen keskeinen rakennuskanta muodostuu 1910-luvulla rakennetuista kolmikerroksista venäläisaikaisista punatiilikasarmeista ja niihin liittyvistä talousrakennuksista. Rakennuksiin liittyvässä puistomaisessa ympäristössä on nurmikenttiä, puuistutuksia ja puistokäytäviä. 1910-luvun kasarmit ovat samaa venäläistä rautateiden varsille rakennettua kasarmiarkkitehtuuria kuin Riihimäen kasarmit, Dragsvikin kasarmit Hangossa ja Linnan kasarmit Hämeenlinnassa. Hennalan kasarmialueen asemakaavallinen jäsentely poikkeaa vastaavien kasarmien tyypillisestä ruutukaavaperinteestä. Kokonaisuuteen kuuluu mm. kaksi suurta miehistömajoitusrakennusta, upseeriston ja aliupseeriston asuinalue, laaja kirjo varasto- ja työhuonerakennuksia, sairaala, ruokala, upseerikerho ja aluetta hallitsevalle mäelle kasarmin kruunuksi sovitettu entinen sotilaskirkko, joka on muutettu itsenäisyyden aikana sotilaskodiksi. Lisärakentamisesta huolimatta venäläisaikainen puhtaaksimuurattu tiiliarkkitehtuuri hallitsee kasarmialueen näkymiä. Venäjän ja Suomen varuskuntana toimimisen lisäksi Hennalan kasarmilla on historiallista merkittävyyttä yhtenä vuoden 1918 sisällissodan punavankileirinä.
alue: 60.968638148,25.627622494 60.967243988,25.626344819 60.962803308,25.623231259 60.963971866,25.616834976 60.968500012,25.617213181 60.969973805,25.623867992 60.969765139,25.624138124 60.969045897,25.624082221 60.968638148,25.627622494
historia: Venäjä toimeenpani ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä 1910-luvulla koko keisarikuntaan ulottuvan sotilasrakennushankkeen, joka käsitti sekä varuskuntia että linnoituksia. Joukkojen keskityksillä Etelä-Suomeen varauduttiin torjumaan maihinnousuyrityksiä ja mm. turvaamaan rautatieyhteyksiä Pietarin pohjoisen sivustan varmistamiseksi. Hankkeen tuloksena Suomeen valmistui kymmenkunta ns. punatiilikasarmialuetta ja meri- ja maalinnoitusketju. Maa-alue perustettavaa kasarmialuetta varten ostettiin silloisen Hollolan pitäjän Lahden kylästä 1910. Päärakennusvaihe oli vuosina 1911-1913. Tyypillinen punatiilikasarmialue jäsennettiin toiminnallisesti osa-alueisiin maastoa taitavasti hyväksikäyttäen. Venäläiset joukot poistuivat Hennalasta 1918 alkuun mennessä. Vuoden 1918 sotatapahtumissa Hennala oli ensin taistelutantereena, sitten vankileirinä 1918-1919. Hennala tuli uudelleen kasarmiksi 1920. Rakennuksiin tuolloin sijoitettu Tampereen rykmentti pysyi kasarmialueen pääjoukkona 1930-luvun lopulle. Rykmentin aikana rakennettiin varuskunta-alueelle huoltotiloja ja puisto käytävineen. Rakennustoiminnan päämuisto alueella on arkkitehti Carolus Lindbergin 1924 ortodoksista sotilaskirkosta muokkaama sotilaskotirakennus. 1950-luvulla suuria kasarmirakennuksia korjattiin perusteellisesti ja samalla rakennettiin asuintaloja kantahenkilökunnalle. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa venäläisten upseeriasuintalojen alueelle, Riihimäentien puolelle, lisättiin kaksi asuinkerrostaloa. Suurehkot uudisrakennukset kasarmialuetta hallitsevan Kirkonmäen länsipuolella muuttivat kasarmialueen keskusosien ilmettä: sotilassairaalan laajennus (1964), ruokala-urheilutalo (1973) ja kurssikeskus (1978). Kasarmialueella toimii 1983 avattu sotilaslääketieteen museo sekä 2004 käynnistynyt sotilasmusiikkimuseo.
kunta: k398
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Gorkin puisto
type: Naytelmaelokuva
language: MuuKieli
spatial: i18
spatial: Esplanadin puisto
spatial: i7165
spatial: Yrjönkadun uimahalli
temporal: i115
lisätietoja: http://www.imdb.com/title/tt0085615/
näyttelijä: i8316
näyttelijä: i8315
ohjaaja: i8314

Fredrikinkadun numerointi
type: Fakta
content: Minkä takia Fredrikinkatu alkaa numerosta 12 eikä numerosta 1? Fredrikinkadun ensimmäiset numerot ovat tosiaan 12 ja toisella puolella katua 19. Kaupunginarkistosta kerrottiin että todennäköisesti kaavoituksessa on alun perin (1876) jätetty ikään kuin varaus mahdollista jatkoa varten. Malminkatu on samanlainen tapaus. Teoksessa Helsingin kadunnimet (2. korjattu painos) kerrotaan Fredrikinkadusta näin: Fredrikinkatu -Fredriksgatan, 1820 muodossa Fredrics Gatan, todennäköisesti Uudenmaan-Hämeen läänin maaherran Gustaf Fredrik Stjernvallin (1767-1815) muistoksi, joka innokkaasti ajoi Helsingin muuttamista maan pääkaupungiksi. Nimeä annettaessa on ajateltu ehkä myös kreivi Johan Fredrik Aminoffia (1756-1842), joka kuului asemakaavan laatijan Ehrenströmin ystäviin. Nimi vahvistettiin 1836 muotoon Fredriks Gatan ja 1876 Fredriksgatan. Suomalaisena vastineena vuoden 1866 kartassa on Freetrikinkatu ja 1890-luvulla Fredrikinkatu, joka vahvistettiin virallisesti 1909. Katu käsitti alkuaan vain Eerikin- ja Iso Roobertinkatujen välisen osuuden, mutta vahvistettiin 1887 ulottumaan etelässä nykyiseen Pursimiehenkatuun asti ja 1906 nykyiselle Temppeliaukiolle.
language: fin
spatial: i8024
temporal: i106

metadescription 6528
modified: 2010-02-02T17:14:29+0300

metadescription 8483
modified: 2011-03-31T19:41:55+0300

Laihianjokivarren pohjalaistalot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Laihianjokilaakson kyläasutus komeine pohjalaistaloryhmineen on esimerkki suomenkielisen Pohjanmaan vuosisatoja samoilla sijoillaan olleesta vauraasta talonpoikaisrakentamisesta. Rakennuskannan joukossa on useita perinteisessä asussaan säilyneitä pihapiirejä. Pohjalaistaloja talousrakennuksineen keskittyy Laihianjoen molemmille rannoille jokea länsipuolella seurailevan vanhan maantien tuntumaan ja metsäisten mäenkumpareiden reunoille. Vanhat kylänpaikat ovat edelleen havaittavissa maisemassa. Viljelysmaisemalle luo vaihtelevuutta polveileva Laihianjoki ja sen lehtevärantaiset koskipaikat. Pohjalaistaloja on Jokikylässä, Kuusistonmäessä, Kyläinpäässä, Keskikylässä, Pukkalassa ja Torstilassa. Puolitoista- ja kaksikerroksisille pohjalaistaloille on ominaista pääjulkisivun räystäslinjaa korostava frontespiisi. Talousrakennukset muodostavat tiiviisti rajattuja pihapiirejä. Keskikylässä, Torppainmäen kallioisella kumpareella on säilynyt kylän itsellisten asukkaiden, mäkitupalaisten ja käsityöläisten rakentama tiivis mökkiasutus. Kylänpäässä Laihianjoen yli on 1880-luvulla rakennetun yksiaukkoisen kivisillan viereen rakennettu uusi silta.
alue: 62.882219320,22.061329220 62.885188043,22.039273433 62.901433742,22.040973999 62.920971145,22.051447401 62.931857174,22.043337454 62.945182745,22.024043396 62.951846211,22.066708720 62.946904824,22.072420311 62.935065570,22.075692661 62.934604320,22.062517096 62.932625563,22.064181766 62.929431926,22.065093295 62.926562938,22.064885489 62.921195790,22.064673624 62.922698023,22.085435736 62.908874728,22.088503913 62.904696747,22.074666362 62.903423891,22.070103613 62.901457174,22.068721510 62.900347105,22.069213967 62.899169025,22.070257644 62.898300540,22.071333505 62.897738797,22.072773755 62.897497412,22.078057338 62.887622604,22.110624777 62.881626906,22.098832780 62.891290419,22.073848748 62.882219320,22.061329220
historia: Laihian kylien kantatilat Laihianjokivarressa ovat sijainneet samoilla paikoilla 1600-luvun lopulta saakka. Joen koskipaikoissa, kuten Isossakylässä, oli lukuisten talojen vesimyllyjä. Isokylä muodosti sillan toisella puolella olevan Jakkulan kanssa Laihian keskuksen 1960-luvun alkuun asti, jolloin kunnan hallinto siirtyi kirkonkylään. Laihian ensimmäinen kunnallinen kansakoulu aloitti toimintansa 1870 nykyisen Isonkylän koulun paikalla.
kunta: k399
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Karipää, Eija
type: Nayttelija

metadescription 8817
modified: 2010-03-10T19:14:59+0300

metadescription 6788
modified: 2010-02-04T16:41:30+0300

Hakaniemen harmaa mies
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i43
temporal: i116
esittaja-musiikki: Kela, Anssi
saveltaja: Kela, Anssi

metadescription 4141
modified: 2010-09-17T11:27:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1807507~S9*fin

Signen Helsinki
type: Dokumentti
language: fin
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i108
temporal: i106
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i107
temporal: i116
näyttelijä: i8219

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7114
spatial: i7115

Waltarin Rakkautta vainoaikaan
type: Fakta
content: Mika Waltarin romaanin Rakkautta vainoaikaan alussa päähenkilöt tapaavat ulkoilmaravintolassa, johon "kävelytie kääntyi jyrkästi ylöspäin". Kun he lähtevät sieltä kävelemään kaupunkiin päin, "Lahden toisella puolella levisi heidän eteensä ratapiha - - - Vielä loitompana oli kaupunki itsepintaisena, uhmaavana kivimassana". Onkohan ravintolalla todellista esikuvaa ja missä se olisi mahtanut sijaita? Väittäisin että se on nykyinen ravintola Töölönranta.
language: fin
spatial: i8419
temporal: i110
lisätietoja: http://www.royalravintolat.com/toolonranta/

Haapaniemenkatu 7-9
type: Osoite
is part of: i9087
is part of: i9088
is part of: i44
lat: 60.1797963348641
long: 24.9595096186375

metadescription 7239
modified: 2010-02-02T15:31:57+0300

description: Elokuva alkaa elokuisella yöuinnilla Stadikalla. Päähenkilöt Emilia ja Siiri tutustuvat toisiinsa hyppytornissa. Pian juostaankin pakoon vartijoita.
references: i9685
spatial: Uimastadion

Salve, ravintola
type: Ravintola
alternative: Salve
is part of: Kamppi
lisätietoja: http://ravintolasalve.fi/
lat: 60.1620851717151
long: 24.9283343994851

description: Munkkivuoren ala-asteen opettajabändi
references: i6761
spatial: i6759

metadescription 9194
modified: 2010-06-03T15:00:30+0300

metadescription 6690
modified: 2009-08-04T16:59:10+0300

Ake, Make, Pera ja mä
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i22
temporal: i114
esittaja-musiikki: i129
saveltaja: i129

Ammattienedistämislaitos (entinen)
type: Rakennus
alternative: Töölönkatu 28
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1781505296502
long: 24.9261040065539

Manner, Kullervo
type: Poliitikko

metadescription 9528
modified: 2011-01-19T18:11:43+0300

metadescription 7499
modified: 2010-02-04T16:47:32+0300

metadescription 4995
modified: 2010-09-17T11:26:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1062171~S9*fin

Alppilan kirkko
type: AreaOfInterest
alue: 60.191279261,24.939844229 60.191828991,24.940777241 60.191393509,24.941787464 60.191197501,24.941477254 60.191279261,24.939844229
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kirjassa luvut "Runeberg 28-vuotiaana" ja "Runebergille pidetty eroajaisjuhla ja hänen myöhemmät käyntinsä Helsingissä".
references: i4891
relation: i7832

metadescription 9788
modified: 2011-11-11T12:27:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1999209~S9*fin

metadescription 7141
modified: 2010-02-02T15:24:43+0300

bibliographic citation: "Yöpilvien hiljaiset vankkurit/ kulkevat pohjoista kohti/ aamuhorteisen Mäkelänkadun yllä,/ repeytyneitten kuomujen lävitse tähdet." (s. 11, runosta Yölliset vankkurit)
references: i1132
spatial: i6355

Sauvontie
type: Katu
is part of: i14
lat: 60.2033690997024
long: 24.9023795808147

metadescription 2325
modified: 2010-09-17T11:01:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1482838~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1632769~S9*fin

Helsingepolkan
type: Kansanmusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: Halsbrytarna
saveltaja: Kansansävelmä

metadescription 9430
modified: 2010-10-14T11:13:30+0300

Yliken kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Yliken kylä on rakenteeltaan ja rakennuskannaltaan poikkeuksellisen hyvin säilynyt Uudenmaan rannikon keskiaikaisperäinen ryhmäkylä, jota ympäröivät vuosisatoja viljelyksessä olleet pellot. Yliken kylä sijaitsee Suomenlahden rannikolta ja saaristosta Suurelle rantatielle johtavan vanhan maantien varressa. Kylän yhtenäinen, punamullattu rakennuskanta on säilynyt hyvin rakennusaikansa asussa. Neder Antaksen, Nykullan ja Mattaksen rakennusryhmät muodostavat kylän keskustan, jossa rakennukset rajaavat tiiviisti kylätien reunoja. Nissaksen suuri, kylän muusta rakennuskannasta poiketen keltainen talo on erillään kylän eteläpuoleisellä mäellä. Useiden asuinrakennusten ulkoasussa on empiren yksityiskohtia kuten voimakkaita nurkkaliseenejä.
alue: 60.379543994,25.863222277 60.380885310,25.861636065 60.382821438,25.860703252 60.383292294,25.859010958 60.385567081,25.855740094 60.386340519,25.854943835 60.388363790,25.860064149 60.389451960,25.864909587 60.389403028,25.868103223 60.389504932,25.871137356 60.389409333,25.873332556 60.388290639,25.874283250 60.387562866,25.875014382 60.386557470,25.875967051 60.385750479,25.872766954 60.384899334,25.871143046 60.384022505,25.870981183 60.381859946,25.872726600 60.379577073,25.867659356 60.379543994,25.863222277
historia: Vuoden 1560 maakirjassa Yliken kylään on merkitty viisi verotilaa. Maatilat olivat isoon reduktioon saakka aateliston omistuksessa, mutta talonpojat olivat koko ajan varsin itsenäisiä. 1920-luvun alkuun mennessä oli vanhoista tiloista muodostettu yhteensä 32 uudistilaa tai rakennuspaikkaa.
kunta: k638
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hiihtomäentie
type: Katu
is part of: i79
lat: 60.1980916037338
long: 25.031282561019

Kotiharjun sauna 1928-1998
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6619
temporal: i110
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i115

Olaus Petri kyrka
type: Kirkko
alternative: Olaus Petrin kirkko
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1759158179655
long: 24.9243380792746

metadescription 7735
modified: 2009-11-06T12:14:36+0300

metadescription 9690
modified: 2011-07-18T10:52:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1945352~S9*fin

Paimion parantola
type: AreaOfInterest
alue: 60.467721775,22.731822655 60.468179215,22.736320549 60.468323227,22.737987983 60.468451846,22.739706112 60.468528366,22.740532421 60.464758905,22.742726260 60.464353446,22.741595886 60.463532578,22.742840722 60.462685568,22.743684271 60.460825545,22.745702278 60.460574262,22.745614347 60.460312574,22.745420429 60.460169709,22.745116354 60.459945149,22.744388190 60.459968932,22.743487242 60.460133008,22.742978816 60.460800558,22.742115024 60.461236032,22.741631787 60.461418688,22.740999121 60.461519955,22.740407616 60.461674313,22.737796106 60.461921323,22.734738918 60.462417287,22.730667232 60.463018492,22.731422854 60.463564386,22.731735005 60.464128419,22.731844475 60.464865551,22.731697515 60.465264655,22.731642774 60.466418854,22.731878100 60.467202096,22.731941017 60.467721775,22.731822655
kunta: k577
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Apollonkatu 15
type: Osoite
is part of: Apollonkatu 15
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1764722530532
long: 24.9248245786652

metadescription 7995
modified: 2010-02-04T16:48:48+0300

description: Petturin palkka
references: i3083
spatial: i6598

metadescription 533
modified: 2010-09-17T11:13:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099026~S9*fin

Kallio
type: Kaupunginosa
lat: 60.1822996702614
long: 24.9481037633804

bibliographic citation: Se sitten Viking-lautalla nähdyn kerrotaan. Se kansipaikalla matkusti Helsingistä Tukholmaan.
references: i9248
spatial: Helsinki yleisesti

odotustilat
created: 2012-05-28T11:34:32.166+00:00
modified: 2012-05-28T11:34:32.216+00:00

metadescription 793
modified: 2010-02-08T16:39:58+0300

Cygnaeus, Johan Jakob
type: Muu henkilö
spatial: i7720

metadescription 8446
modified: 2010-09-17T11:27:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1541395~S9*fin

Änglalåt
type: Viihdemusiikki
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i193
saveltaja: Huldén, Henrik

Toppilan satama ja teollisuusalue (satama)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Toppilan salmen rantavyöhyke satamineen ja eri-ikäisine teollisuuslaitoksineen on monipuolinen teollisuushistoriallinen kokonaisuus. Oulujoen vuoden 1724 suurtulvan muodostama salmi on vanha Oulun ulkosatama ja alueella on Oulun vanhinta teollisuushistoriaa. Toppilan rakennuskantaan kuuluu 1800-luvun jälkipuolen huviloita ja 1900-luvun alun teollisuusrakennuksia. Alueen vanhinta rakennuskantaa edustaa mallasjuomatehtaan nikkarityylinen huvila, jonka ympäristöön kuuluu puistikko vanhoine jalopuineen. Uusrenessanssityylinen rautatieasema vuodelta 1886 on valmistunut Oulu-Seinäjoki –rataosuuden rakentamisen yhteydessä. Sataman käyttö on loppunut. Sen vanhaan ympäristöön kuuluu vanhoja varastorakennuksia ja viljasiiloja 1920-1930-luvulta. Vaasan punatiilisen Höyrymyllyn kaksi alinta kerrosta ovat vuodelta 1924. Rakennusta on korotettu kahdella kerroksella 1927 arkkitehti W.G. Palmqvistin suunnitelmin. Viereinen Raision viljasiilo on O.J. Ermalan ja Kalle Salon suunnittelema vuodelta 1950. Salmen rannassa kohoavat myös SOK:n funktionaliset höyrymylly ja siilot, jotka on rakennettu SOK:n rakennusosaston arkkitehti Valde Alangon suunnitelmin (1928, siilot 1937). Alueella on lisäksi SOK:n konttorirakennus (1941), joka on tehty SOK:n arkkitehti Erkki Huttusen piirustusten mukaan. Toppilan selluloosatehtaan Toppila Oy:n 1930-luvun rakennuksista on jäljellä modernin teollisuusarkkitehtuurin klassikko, Alvar Aallon suunnittelema hakesiilo, keittämö, kuivaamo ja voimala. Toppilan seuratalo on Gustaf Strandbergin suunnittelema tiilivuorattu funkisrakennus, joka on valmistunut 1938 Toppila Oy:n kerhotaloksi.
alue: 65.034338978,25.446589952 65.030727162,25.449915340 65.030725800,25.449870238 65.030696742,25.448332174 65.030233781,25.444367655 65.030434523,25.442946319 65.031119554,25.438137475 65.031479556,25.436196959 65.032415993,25.433622608 65.034917400,25.427986239 65.035579590,25.427077297 65.036370792,25.426370703 65.037246802,25.425299126 65.039007111,25.422735046 65.041208521,25.419934631 65.041718906,25.421155591 65.041081017,25.430269965 65.040094377,25.432612799 65.039195481,25.432867034 65.039584887,25.438077025 65.038811996,25.438239274 65.038769879,25.437343134 65.038956144,25.437169325 65.038407109,25.433358412 65.038220425,25.433054603 65.038039984,25.432902299 65.036800679,25.434136672 65.036199356,25.434975169 65.034895329,25.437917259 65.034338978,25.446589952
historia: Oulujoen vuoden 1724 suurtulvan vedet valitsivat uuden väylän merelle ja vähäisestä Toppilan purosta muodostui leveähkö, satamaksi soveltuva Toppilansalmi. Toppilasta alkoi kehittyä Oulun ulkosatama, kun kaupungin kauppiaat hankkivat salmen rannalta laituripaikkoja. Salmen pohjoisrannalle sijoittui tervan säilytys-, lajittelu- ja merkitsemispaikka. 1783 perustettuun Tervahoviin varastoitiin maakunnasta tuleva terva ja sieltä se lastattiin purjelaivoihin. Krimin sodan aikana 1854 englantilaiset joukko-osastot polttivat lähes kaikki rakennukset salmen rannoilla. Tervahovi paloi 1901 eikä tervakauppa enää noussut 1800-luvun kukoistukseen. Krimin sodan jälkeen Toppilansalmen ja Holstinsalmen väli palstoitettiin ja salmen rannoille muodostui Oulun seudun varhaisin huvilayhdyskunta. Alueelle 1800-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta alkaen rakennetuista paristakymmenestä huvilasta on muutama jäljellä. Toppilansalmen rannalle keskittyi 1800-luvulla teollisuuslaitoksia; mm. 1864 perustettu Toppilan olutpanimo, J.W. Snellmanin 1878 perustama höyrysaha ja 1900-luvun alussa keskusliikkeiden varastorakennuksia. Englantilaisen Dixonin perheyhtiön perustama Toppila Oy:n osakeyhtiö perustettiin 1927 ja tuotantolaitos aloitti toimintansa 1931. Sulfiittiselluloosatehtaan rakennukset piirsi arkkitehti Alvar Aalto. Dixonit myivät tehtaan 1973 Kajaani Oy:lle, joka lakkautti tehtaan 1985. Oulun kaupunki osti tehdasalueen 1987 ja samana vuonna kaupunginvaltuusto hyväksyi Koskelan tavoitesuunnitelman, jossa tehdasalue varattiin 2000 asukkaan asuntoalueeksi. Entiset tehdasrakennukset otettiin asuinaluetta rakennettaessa uuteen käyttöön: Keittämörakennus muutettiin opiskelija-asunnoiksi, kuivaamorakennuksesta tehtiin kauppa/kierrätyskeskus, laboratoriosta ravintola/kioski ja korjaamosta alueen sydän monipalvelukeskus. Hakesiilolle ja voimalarakennukselle ei ole toistaiseksi löydetty käyttäjää.
kunta: k564
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: puunjalostuslaitos
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Turre-koira, patsas
type: MuuPaikka
is part of: i37
lat: 60.159154176727
long: 24.9584769130769

Ristaniemen yksinäistalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ristaniemen 1730-luvulla perustetun yksinäistalon pihapiiri hirsirakennuksineen kuvastaa hyvin 1700-1800-lukujen elämänoloja ja asumistapaa Sisä-Suomen harvaanasutulla metsäseudulla. Jakamajärven länsirannalla sijaitseva ja lähes 30 hirsirakennusta käsittävä rakennuskanta on säilyttänyt hyvin alkuperäisen asunsa. Vanhassa päärakennuksessa on leveä vaakalautavuoraus ja viistokulmainen umpikuisti. Vanhan päärakennuksen takana on tilan uusi päärakennus. Talousrakennuksiin kuuluu mm. kivinavetta, joka on rakennettu harmaasta Kurun graniitista, ja pakaritupa. Sivummalla on neljä vanhaa aittaa. Lisäksi talousrakennusryhmään kuuluu luhti, savusauna, vanha paja, sahahuone, riihi, makasiineja ja latoja. Riihilatona on vanha savupirtti, toinenkin heinälato on entinen savupirtti.
alue: 61.817085666,23.669991183 61.816526946,23.672349747 61.815914332,23.672104263 61.815570146,23.674460615 61.815844545,23.676205325 61.814895532,23.678265366 61.810876546,23.676173638 61.813140127,23.668773297 61.813410776,23.668938476 61.813721055,23.669052680 61.814030850,23.668884065 61.814593017,23.668035055 61.815122697,23.666869846 61.815614453,23.666410769 61.817085666,23.669991183
historia: Ristaniemen yksinäistila perustettiin 1738. Vanha päärakennus rakennettiin 1820, vuoraus ja umpikuisti valmistuivat 1880. Vanha päärakennus oli asuttuna vuoteen 1967. Navetta rakennettiin 1880-luvulla ja pakaritupa 1900. Nykyisin talousrakennuksena toimiva vanha asuinrakennus valmistui 1788. Aitoista vanhin rakennettiin 1771. Luhti valmistui 1830.
kunta: k980
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1243
modified: 2010-04-01T14:25:31+0300

Naistentalot
type: Rakennus
is part of: i6512
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1878372724903
long: 24.9197567251254

metadescription 3532
modified: 2010-09-17T11:23:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1603707~S9*fin

metadescription 9157
modified: 2010-09-17T11:28:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1909178~S9*fin

Sibelius-lukio
type: Muusikko
spatial: i6747

bibliographic citation: "Vanhat äijät, vuosikymmenten nahkamassit,/ pitkän löylytyksen lyyhistämät,/ Harjukadun saunan laudepuilla/ leikkuuarvet, känsät, hampaanjämät,/ paisteen kärventämät kallonkaljut,/ kylmät jalat, kuumat peltipaljut./---/ On löysä nahka saanut löylynsä/ on lyöty vihdalla - jos pantu vastaankin/ kun hihnaa hiostettiin juuri saunavuoron alla" (runosta Harjukadun sauna, s. 51)
references: i1207
spatial: i6619

Asunnan rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Asunnan asema-alue on tyypillinen pieni maalaisasema; sen hyvin säilynyt, yhtenäinen rakennuskanta on rataosuuden valmistumisajalta, 1890-luvun lopulta. Pysäkkirakennuksen ja tavaramakasiinin lisäksi asemalla on yksinkertainen vahtitupa ja asiaan kuuluvat talousrakennukset, kellari ja sauna. Asema-alueella on poikkeuksellisen komea puusto. Radan eteläpuolella Asuntajärven rannalla on pumppuaseman hoitajan asunto, joka on kesäasuntona. Vähän erillään asemasta on vesitorni.
alue: 62.243367492,24.894359704 62.244111481,24.891910354 62.244524477,24.892501345 62.243837581,24.895039611 62.243367492,24.894359704
historia: Vaasan ja Savon radat yhdistävän poikkiradan Haapamäki-Jyväskylä -rataosuus valmistui 1897. Asemapiirustukset olivat rataosuudella pääasiassa arkkitehti Bruno Granholmin tekemiä.
kunta: k249
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Rakennukseen sisältyi myös vuodeksi 1940 kaavailtuja Helsingin olympialaisia palveleva suurhotelli. Kiinteistöä varten SOK perusti Helsingin Osuuskaupan kanssa Sokos Osakeyhtiön, ja rakennuksen arkkitehdiksi valittiin Erkki Huttunen. Tulevan talon nimi perustui SOK:n toimitusjohtaja Niiniluodon ehdotukseen, jonka mukaan "nimi on SOK kuinka päin sen sitten lukeekin".
description: Erkki Huttunen on Sokos-talon arkkitehti.
references: i8729
spatial: i7046

Rööperi
type: Kaunokirjallisuus
language: StadinSlangi
language: fin
relation: i7048
spatial: i34
temporal: i116
temporal: i114
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i7048
kirjoittaja: Nykänen, Harri

Tiilikanjoen uittorakenteet (Myllykoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiilikanjoen uittorakenteet ovat uittosääntöjen kumoutuessa jäämässä vesistöön merkkeinä maakunnan pitkästä ja merkittävästä uittotoiminnasta. Rautavaaran ja Varpaisjärven kuntien rajalla kulkee Tiilikanjoen uittoväylä. Myllykoskeen (toinen nimi Kalliokoski) on uittoa varten rakennettu 1920-luvun taitteessa noin 20 metriä pitkä, molemmin puolin uomaa oleva kivisuiste. Varpaisjärvellä sijaitsevassa Korkeakoskessa on betoninen 70 metrin pituinen, viitisen metriä leveä uittoränni 1940-1950-luvuilta. Korkeakosken yläpuolella on suvanto, josta vesi laskee padossa olevan aukon kautta betonisuisteisiin samoin kuin sen länsipuolella virtaavaan koskeen. Tiilikan uiton kämppä, jossa on iso tupa, kaksi kamaria ja keittiö, on vuodelta 1946. Heti sotien jälkeen rakennettu yksinkertainen puurakennus sijaitsee Sammakkojärven pohjoispäässä Rautavaaran kunnassa, Tiilikkajärven kansallispuistossa.
alue: 63.457487235,28.113911913 63.456511036,28.113910860 63.456465218,28.109282037 63.456697301,28.109245865 63.457109021,28.109120540 63.457623872,28.109281722 63.457905813,28.109598645 63.457977462,28.109860290 63.457973447,28.110378050 63.457841834,28.111055444 63.457721631,28.111615664 63.457476201,28.112029933 63.457389033,28.112403187 63.457353250,28.112943192 63.457487235,28.113911913
historia: Puutavaran uitto puroja pitkin alkoi Tiilikanjoen seudulla 1870-luvulla. Tiilikanjoen väylän uittosääntö on vuodelta 1922. Suisteet ja säästöpadot rakennettiin puutavaran irtouittoa varten, joka tapahtui kevättulvan aikaan. Säästöpadoilla säädeltiin veden korkeutta patoamalla joen yläpuolista järveä. Suisteilla tehtiin koskipaikkoja sujuvan tukinkulun mahdollistamiseksi. Uittomiehet asuivat maakorsussa, kunnes kämppiä rakennettiin. Uiton kämppä rakennettiin 1946 Itkonjoen suuhun lähelle Tiilikkajärveä. Uittokämppä toimii nykyään vuokrakämppänä. Tiilikanjoki perattiin uiton tarpeitten takia 1950-luvulla. Samalla vuosikymmenellä uitto myös loppui. Uittosääntöä ollaan kumoamassa, mutta laitteet jätetään paikoilleen. Tiilikanjokea on kunnostettu kanoottireitiksi.
kunta: k687
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Kuitenkin kulisseja tärkeämpää oli niissä vietetty seuraelämä. Salonki pääsi kaunokirjallisuuteen. Sitä ovat kuvanneet eri näkökulmista Martti Merenmaa romaanissaan "Nousuvesi" (1928), Mika Waltari teoksessaan "Suuri illusioni" (1928) ja Joel Lehtonen romaanissaan "Henkien taistelu" (1933).'
description: Minna Craucher viihtyi hyvin nuorten kirjailijoiden ympäröimänä.
references: i9449
relation: i1927

Sarkkari, Matti
type: Kirjailija

lisätietoja
type: DatatypeProperty
domain: DCMIType
sub property of: page

metadescription 7104
modified: 2010-02-04T16:41:51+0300

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Auttiköngäs)
type: AreaOfInterest
alue: 66.287979328,27.202274999 66.288703348,27.202081059 66.289417458,27.201712245 66.289950967,27.201167022 66.289952962,27.199618893 66.290306227,27.198473065 66.290597931,27.198325577 66.290878286,27.199126881 66.290541256,27.203244437 66.290289299,27.203791727 66.289977330,27.204063952 66.289676594,27.203437222 66.289385010,27.203484857 66.288449569,27.203951605 66.288027425,27.203973182 66.287979328,27.202274999
kunta: k698
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Puhakka, Ismo
type: Muusikko

Turtiainen, Arvo
type: Kirjailija
alternative: Stadin Arska
spatial: i7989

Damaskuksentie
type: Katu
alternative: Damaskusvägen
is part of: i53
lat: 60.2106470799944
long: 24.9741184497978

Asunto Oy Sture
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i46
spatial: i7142
temporal: i109
temporal: i116
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i114
kirjoittaja: i4954

metadescription 9653
modified: 2011-06-13T14:00:54+0300

metadescription 5669
modified: 2010-09-17T11:08:08+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Herra Helsinki (opetusfilmi 1954)
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i6736
spatial: i6357
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.
lisatietoa: Pääkaupungin huvitukset ja mainosvalot kutsuvat maalaistyttö Ainoa. Herra Helsinki varoittaa, että loistava unelmien kaupunki osaa olla myös julma ja ankara.

metadescription 162
modified: 2010-09-17T11:23:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099026~S9*fin

bibliographic citation: "Oli meillä mutsin kanssa yhteinen kalakauppakin Hakaniemen torilla. Jokainen arkiaamu paineltiin hieman ennen neljää työntökärryjen kanssa kalatukkuun ja ostettiin fisuja. Viiden aikoihin oltiin saatu roudattua fisut torille ja duunattiin puoti pystyyn." (s. 41)
references: i8659
spatial: i7107

Nikolajeffin talo
type: Rakennus
alternative: Hankkijan talo
is part of: Arkadiateatteri
is part of: Kamppi
lat: 60.1708532096254
long: 24.9348931918068

metadescription 7958
modified: 2010-09-17T11:26:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1254580~S9*fin

bibliographic citation: Ja steissillä Aleksis Kivi tsiigaa torille, jotakin tuumaa.
references: i943
spatial: i7052

metadescription 5311
modified: 2010-02-04T16:48:55+0300

description: Vähäkallio piirsi suunnittelemaansa Joukolan taloon elokuvasalin, vaikka vuokralaisesta ei ollut tietoa. Elokuvateatterin nimi oli aluksi Atlantis (1929-30), sitten Hollywood (1930) ja Joukola (1930-84)
references: i8809
spatial: Elokuvateatteri Joukola

Torni
type: Tietokirja
language: fin
relation: i6451
spatial: i6449
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i114
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i109

Pitäjänmäen kyläkirkko
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i3
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i107
temporal: i116
temporal: i108
temporal: i109
kirjoittaja: i3376

bibliographic citation: 'Kallion kirjasto on rakennettu kiviselle mäelle, jossa ei oikein vielä ole ollut mitään. Punatiilinen rakennus valmistuu vuonna 1912; kohta sillä on lupa viettää satavuotisjuhlaansa. Kauniin myöhäisjugendia edustavan rakennuksen on piirtänyt Hård af Segerstad.' (s. 263)
description: Raskaan puuoven takaa löytyy kirjallisuuden ihmeellinen maailma.
references: i9770
spatial: Kallion kirjasto

Nylund, Felix
type: Taiteilija
spatial: Kolme seppää, patsas

metadescription 7600
modified: 2010-02-02T15:35:30+0300

metadescription 8075
modified: 2009-12-28T13:51:01+0300

Pyhäselän uittolaitteet
type: AreaOfInterest
alue: 62.455169582,29.646371378 62.462955429,29.646598155 62.465240809,29.645694208 62.467954990,29.639365242 62.471666136,29.647770447 62.473638569,29.654523497 62.473695843,29.662893608 62.460751470,29.681288064 62.464586300,29.714162129 62.463321271,29.727323762 62.428324140,29.736717125 62.398260848,29.761473959 62.396512158,29.753138869 62.401954864,29.723905954 62.422341558,29.681299235 62.430136824,29.669673178 62.438712575,29.660819283 62.441851939,29.647245533 62.455169582,29.646371378
kunta: k426
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8409
modified: 2010-01-11T15:37:13+0300

Mikaelinkatu 8:n asukkaat
type: Fakta
content: Mistä löytyisi tietoa Mikaelinkatu 8:n omistajista ja asukkaista 1800-luvun lopulla? Sukulainen mamsell Flöjer on asunut siellä vuonna 1876. Otan mielelläni vastaan vihjeitä kirjallisuudesta, joka mielellään saa olla ruotsinkielistä. Valitettavasti lähteistämme ei juuri löytynyt tietoa Mikaelinkatu 8:n, nykyisen Mikonkatu 8:n asukkaista. Jotain kuitenkin oli teoksessa Puhvelista Punatulkkuun: Mikonkatu 8:ssa piti C.R. Jankes vuosisadan vaihteeseen asti kauppaa vanhassa puutalossa. Myymälässä leijaili säkkien, laatikoiden ja tynnyrien yllä paksu jauhontomu, jonka keskellä komea kauppias majesteettisena liikkui. Samaan osoitteeseen nousseen Aikatalon tieltä jouduttiin purkamaan muun muassa puutalo, jonka hirrestä löytyi vuosiluku 1834, sekä pieni tiilivaja. Jälkimmäisen käytöstä ei enää saatu selkoa. Huhun mukaan siinä oli aikoinaan toiminut yksityinen sähkölaitos. Toinen tarina kertoo sen olleen pajana, missä kauppias Jankesin maalaisasiakkaat saivat hevosensa kengitetyksi. Kannattaa käydä Kaupunginarkistossa selvittämässä talon historiaa. Tutkijasali on avoinna ma-pe klo 9-16.00. Arkiston käyntiosoite on Eläintarhantie 3 F Kallion virastotalo ja postiosoite PL 5510, 00099 Helsingin kaupunki. Puhelinnumero on 09-3104 3571 Lähde: Ollila, Kaija ja Toppari Kirsti: Puhvelista Punatulkkuun (Sanoma, 1981)
language: fin
spatial: Mikonkatu 8
temporal: i106

Elokuvateatteri Tuulensuu
type: MuuPaikka
alternative: Tuulensuu
alternative: Arenatalo
is part of: i43
is part of: i8194
is part of: Kallio
lat: 60.1805077351388
long: 24.9503210979735

metadescription 5905
modified: 2010-09-17T11:06:56+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kaponieeri Delwig
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T07:37:01.866+00:00
modified: 2012-12-27T14:26:36.531+00:00
subject: varustukset
subject: tykkiaukot
subject: kivääriaukot
subject: p38306
asset ID: A10a
kuvailu: Peruskorjaus Korjauksen lähtökohdaksi otettiin Aulis Blomstedtin 1940-luvulla laatiman suunnitelman mukaisesti varus­tusten asu ennen vuotta 1850. Tämä merkitsi ­­tuhotun ja hiekkaan hau­datun kontre­gar­di Hoppen rekonstruoimista. Huonokuntoinen, 30 vuotta kesä­käytössä ollut ravinto­la uusit­tiin ja liitettiin läm­pö-, vesi- ja viemäriverk­koon. Väestönsuoja rakennettiin kallioon louhi­malla ja sisäänkäynti siirret­tiin Del­lwi­gin ja Boijen väliin. Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Kaponieeri Delwig on yksi Kustaanmiekan rantavarustuksen ja bastionirintama Zander-Lantingshausenin vallihautaa suojaavista etuvarustuksista. Se on yksikerroksinen, kahdeksansivuinen tiilirakennus, jonka sisätila muodostuu keskuspilarin ympärille rakennetuista holveista. Keskuspilariin on sijoitettu takkauunit, joiden ansiosta kaponieeria saatettiin käyttää myös miehistön majoitukseen. Kaponieeri Delwigin rakennustyöt alkoivat vuonna 1750 ja vuonna 1752 se oli valmis jo turvetuksia myöten. Heti seuraavana vuonna syttyi kuitenkin uhkaava tulipalo, kun takasta pudonnut kekäle sytytti puulattian ja osan puulavereista kipinämikon torkahdettua vahtivuorossaan. Kaponieeriin majoitettu komppania pelastui täpärästi liekeistä, jotka ehtivät tuhota pahoin rakennuksen sisäosat . Kaponieeri saatiin korjatuksi jo samana vuonna. Kaponieeri Delwigissä oli alkuaan kahdeksan tykkiaukkoa ja sen lisäksi runsaasti kivääriaukkoja. Kaponieerin selustassa sijainnut sisäänkäynti oli myös suojattu kreneloiduin muurein. Sisäänkäynnin molemmin puolin oli kattotasanteelle johtavat hiekkakiviset portaat. Venäläisen kauden alussa kaponieeri varustettiin peltikatolla. Tämä purettiin vuonna 1855, minkä jälkeen holvien laet sementoitiin ja niitä vahvistettiin kivi-ja laastikerroksella, joka turvetettiin. Vuonna 1878 kaponieeri peitettiin suureksi osaksi maalla ja maavallin tueksi rakennettiin tukimuurit sekä rakennuksen pohjoispuolelle että sen ja kaponieeri Bo…
historia: Kustaanmiekalla oli oleellinen merkitys Vi­aporin puo­lusta­mi­sessa, ja se linnoitet­tiinkin Augustin Ehrensvär­din johdolla lähes val­miiksi jo 1750-luvun puoleen väliin mennes­sä. Pää­linnoituk­sen ja ulko­varus­tuksen väliin rakennet­tiin jo tällöin lisäpuolus­tusta varten ka­ponie­eri Dellwig ja kontre­gardi Hoppe sekä hieman myö­hemmin ka­ponieeri Boije. Venäläisten vallitustöiden yh­teydessä Dell­wig ja Boije sekä purettu kont­regardi Hoppe peitettiin hiekalla. Vuosina 1949-51 rakennettiin Helsingin Olympialaisia varten päälinnoitukseen arkki­tehti Aulis Blomstedtin suunni­telmien mukaan kesära­vintola. Suunnitelmista toteutettiin vain osa. Ravintolan­ pääsali oli Dellwigissä ja muut tilat kahdessa tasossa Boijen ja Zanderin vä­lissä. Yleisö tuli sisään väliaikaisesta sisäänkäynnistä Boijen etelä­päästä. kaponieeri = lähipuolustukseen tarkoitettu varustus Kontregardi = ulkovarustus, tavallisesti kolmiomainen
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.13912665271878
long: 24.989075136184738

metadescription 7860
modified: 2010-09-17T11:25:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1492841~S9*fin

description: Pirkko Saision omaelämäkerrallisen trilogian ensimmäinen osa lähtee liikkeelle vanhasta isästä ja tämän kuolemasta. Keski-ikäinen minäkertoja palaa muistoissaan lapsuuteen 1950-luvulla. Vanha isä asuu osoittessa Hämeentie 78.
references: i2352
spatial: i7717

Töölönkatu 46
type: Osoite
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1828804619825
long: 24.9206448297696

aikaisin mahdollinen alkuaika
type: DatatypeProperty
range: dateTime
domain: Time
label: earliest possible start time @en
sub property of: timeRelatedProperty

description: Britan rakastajan asunto.
references: i9423
spatial: i6529

description: I.K. Inhan valokuvia Helsingistä 1908-1909
references: i7808
relation: i7807

metadescription 6022
modified: 2010-09-17T11:16:00+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Jalkakäytävän reunassa oli puolikaaren muotoinen rauta-aita. Bensa-aseman katolla luki suurin kirjaimin: GULF. --- He olivat melkein korttelin toisessa päässä kun Marjut kääntyi kohti ovea Jarmo yhä käsipuolessaan. VALIO, JÄÄTELÖÄ, Aada taivutti päätään ja luki. -Tule nyt, Marjut nauroi. Kun ha astuivat sisälle, Aada tunnisti paikan. Tämä oli samalla paikalla kuin kiinalaisravintola, josta he olivat äidin kanssa kerran hakeneet annokset kotiin." (s. 89 - 90)
description: Aada käy Valion jäätelöbaarissa herkuttelemassa ystäviensä kanssa.
references: i8905
spatial: i8990

Onnistaipaleen kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Onnistaipaleen kylä on tiiviisti raitin varteen rakentunut ryhmäkylä, jota ympäröi laaja ja pinnanmuodoltaan vaihteleva, pieniin vesistöihin rajoittuva viljelymaisema. Kylässä on säilynyt runsaasti 1800-luvun loppupuolen vaurasta talonpoikaisrakentamista. Onnistaipaleen kantatalojen pitkät, yksikerroksiset, kaksikuistiset päärakennukset ovat säilyneet 1900-luvun alkupuolen asussa. Pihapiireissä on hirsirakenteisia navettoja ja useita erityyppisiä aittoja. Hörtsänä on ollut Oriveden huomattavimpia tiloja. Ylä-Hörtsänän entisen rusthollin arboretum eksoottisine puulajistoineen on perustettu 1909. Erillään ryhmäkylästä sijaitsevat Ala-Hörtsänän talouskeskus Myllyjärveen pistävällä niemellä ja Pulkkilan kantatila kyläkeskuksen kaakkoispuolella. Kylässä on 1920-luvun klassismia edustava koulu.
alue: 61.713529319,24.329637907 61.711390439,24.331300580 61.704638683,24.337714248 61.703152644,24.338772591 61.702986550,24.336336385 61.703035912,24.333381546 61.702992958,24.331784851 61.703788578,24.331191057 61.703590687,24.330783177 61.703547060,24.329761593 61.702883868,24.328018701 61.702817925,24.327074118 61.701629835,24.327026920 61.702126055,24.323258541 61.701388232,24.321947150 61.701059697,24.320325565 61.701525701,24.318659808 61.701312006,24.315027765 61.703160649,24.313041543 61.704709025,24.310881372 61.705208439,24.312738288 61.705857246,24.313677899 61.706257401,24.312078982 61.706206477,24.306452154 61.707863317,24.304861027 61.710114342,24.307763644 61.710862147,24.314536970 61.713392670,24.320190237 61.713470881,24.327493422 61.713529319,24.329637907
historia: Onnistaipaleen kylä sai todennäköisesti pysyvän asutuksen keskiajan lopulla. Onnistaipaleen nimi mainittiin ensimmäistä kertaa asiakirjalähteissä jo 1508, jolloin kylällä tiedetään olleen kuusi suurta taloa. Niistä Isotalo-Hörtsänä oli vuosisadan lopulla suurin ja vaurain. Onnistaipaleella toimi myös kestikievari 1730-1770. Kylän poikki kulkeva tie oli pääreitti Kangasalta pohjoiseen Ruovedelle. Onnistaipale oli Oriveden suurimpia kyliä 1800-luvun lopulla.
kunta: k562
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: "Uskon ja aatteen talot" - luku
references: i7834
spatial: i7846

metadescription 1206
modified: 2010-09-17T11:14:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1548258~S9*fin

Niemi, Masa
type: Nayttelija

metadescription 8311
modified: 2010-01-04T15:51:44+0300

description: Irmeli Valanki-Liukkonen: Elämää Wivi Lönnin piirustamassa talossa ja se ympäristössä. Kerrotaan myös samassa talossa, Siltasaarenkatu 6:ssa sijainneesta elokuvateatterista.
references: Narinkka 1997
spatial: i6930

metadescription 6282
modified: 2010-09-17T11:17:24+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Korhonen, Aku
type: Nayttelija

Marttinen, Tittamari
type: Kirjailija
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-FI/etusivu/kirjailija.aspx

Mannerheimintien pituus
type: Fakta
content: Kuinka pitkä on Mannerheimintie? Mannerheimintie on 5420 metriä. Tämän vastauksen olemme saaneet Helsinki-tiedotukselta, he puolestaan saivat tiedot kaupunkimittausosastolta.
language: fin
spatial: i6351
temporal: i116

description: Luku "Ullanlinnan muistolle"
references: i4854
spatial: Ullanlinnan kylpylä

metadescription 6616
modified: 2010-05-04T08:56:13+0300

metadescription 8571
modified: 2010-02-01T15:36:26+0300

Rautalammin suurtilat (Sahala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rautalammin suurtilat on maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on leimannut alueen kulttuurimaisemaa. Säätyläisten rakentamilla suurtiloilla on suuri merkitys Rautalammin kirkonkylän maisemassa. Suurtilojen kulttuurimaisema liittyy Hankavedestä pohjoiseen nouseviin kapeisiin lahtiin. Sahalan ja Korholan tilojen arvokkaat rakennusryhmät sijaitsevat laajojen peltojen tuntumassa. Karjalan kartano sijaitsee kirkonkylän itäpuolella niin, että sillä on maisemallinen yhteys Rautalammin kirkkoon. Kirkonkylän ulkopuolella, Hankaveden itäpäässä on Ropolan kartano kaksikerroksisine päärakennuksineen ja järveen laskeutuvine puistoineen. Sahalan tilan päärakennus ja talousrakennukset on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Sahalalla on keskeinen asema Z. Topeliuksen Finland framstäldt i teckningar -teoksen Rautalammin maisemaa esittelevässä piirroksessa. Rautalampi oli harvoja maaseutua esittäviä piirroksia yllä mainitussa teoksessa.
alue: 62.642695575,26.846123826 62.642554490,26.841935266 62.642910841,26.840264822 62.643984832,26.839443223 62.644306363,26.837105673 62.643809968,26.835699267 62.644575212,26.833507655 62.645715798,26.831461616 62.646669119,26.829676287 62.648476220,26.828479307 62.649297914,26.830625568 62.650187990,26.833031067 62.653568669,26.835088816 62.653570584,26.836720927 62.652840765,26.840025659 62.649536669,26.845383907 62.648653422,26.848985557 62.646591317,26.851146600 62.645717536,26.847925089 62.642695575,26.846123826
historia: Rautalammille muodostui isojaossa useita säätyläistiloja virkatalojen liikamaille. Sahala eli Tyyrinvirta on 1500-luvun rälssitila, joka oli 1560-luvulla Olavinlinnan linnanvouti Kustaa Fincken omistuksessa. 1600- ja 1700- luvuilla tilan omistus siirtyi monta kertaa. Rovasti Krogius osti sen 1781, jolloin nykyinen talouskeskus rakennettiin. Tila siirtyi nykyiselle suvulle 1873. Korholan kartano, Sahala ja Ropola ovat siirtyneet matkailu- ja ravintolakäyttöön.
kunta: k686
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Tapani Mattila: Helsingin merimieshuone ja kaupungin merenkulkijaväestön sosiaalinen turva vv. 1760-1937
references: i4694
spatial: i6993

Kuumesairaala
type: Rakennus
is part of: Wecksellin hattutehdas
is part of: i35
is part of: i7872
is part of: Wuorimies, asunto-osakeyhtiö
lat: 60.1601705544355
long: 24.949708557767

metadescription 8905
modified: 2010-09-17T11:28:29+0300

Nikula, Össi
type: Kirjailija
alternative: Nikula, Hjördis

metadescription 6876
modified: 2010-02-04T16:47:18+0300

Helsingin yöt
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: Heinäsirkka
saveltaja: i8705
saveltaja: i8706

bibliographic citation: "Lasipalatsin neonvalot loistivat puiden takana, kun nousin Simonkatua ylös. Vielä muutama kadunkulma, yli Kalevankadun ja Lönnrotinkatua alas ja lopulta käännyin tutun kivitalon porttikonkiin." (S. 36.)
description: Hanna asuu kahden ystävättärensä kanssa yhteiskortteerissa Lönnrotinkadulla kulmatalossa, jonka alakerrassa on Hannan uusi työpaikka, ravintola Keidas. Talo saa täysosuman talvisodan pommituksissa.
references: i9500
spatial: i9498

description: Sinikka Vainio: Kestikievareita Malmilla ja Tapaninkylässä
references: i6955
spatial: i74

Kuvat kertovat
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i13
temporal: i116
kirjoittaja: Rinne, Teemu

metadescription 9022
modified: 2010-04-13T15:46:27+0300

bibliographic citation: "Kun vihdoin seisahduin kotiportille Mariankadun yläpäässä, näin venäläisten sotilaiden kiskovan tykkiä keskelle katua vain korttelin päässä meiltä." (S. 50.)
description: Anna asuu tätinsä Augusta Ahlstedtin luona, Hilma perheineen pihapytingissä. Hilman sisko Miina on Ahlstedtien piika.
references: Lipunkantajat
spatial: Mariankatu

metadescription 5038
modified: 2010-09-17T11:16:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1352624~S9*fin

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Miessaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.128645386,24.763704980 60.134645751,24.776415393 60.138267970,24.786084735 60.138130968,24.787973117 60.134419126,24.793432352 60.130723196,24.790947863 60.127909926,24.779146094 60.126792391,24.777918497 60.123732363,24.769900948 60.128645386,24.763704980
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k049
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: kasarmi
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaipuu ylitse ajan
type: Runo
language: fin
spatial: i6868
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i1182

Kaupunginpuutarha
type: Puisto
alternative: Talvipuutarha
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1872329574323
long: 24.9304668723993

Cygnaeus lågstadieskola
type: Rakennus
alternative: Cygnaeuksen koulu
is part of: i34
lat: 60.1621644274734
long: 24.9422188464333

metadescription 7327
modified: 2010-02-02T15:32:11+0300

metadescription 9282
modified: 2010-06-10T16:23:06+0300

pumppaamot
created: 2012-05-24T11:19:31.834+00:00
modified: 2012-05-24T11:19:31.942+00:00
preferred label: pumpverk @sv
preferred label: pump houses @en

Pub Sirdie
type: Ravintola
alternative: Sirdie, pub
is part of: Kallio
is part of: Linjat
is part of: i8584
is part of: i6530
lat: 60.183577847573
long: 24.9471523450476

metadescription 9616
modified: 2011-05-20T12:39:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1878245~S9*fin

Losito, Pasquale
type: Muusikko

Suomalanen, Timo
type: Arkkitehti
spatial: Temppeliaukion kirkko

Katu
type: luokka
subclass of: Location

metadescription 7587
modified: 2010-02-02T18:42:03+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: i7262

metadescription 125
modified: 2009-11-03T13:50:19+0300

Ylikylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhärannan Ylikylä on vanhan Laitilasta merelle johtavan kauppareitin varteen jo keskiajalla syntynyt kylä. Ylikylä sijaitsee Otajärvestä läpi tasankoalueen kulkevan Ihodenjoen varrella, lähellä sen Mannerveden pohjukkaan laskevaa suuta. Kylän rakennuskanta on 1800-luvulta ja 1900-luvun alkupuolelta. Vanhalla kylätontilla on 1600-luvulta periytyvä Ylikylän entinen pappila, jonka päärakennus on 1880-luvun alusta. Pihapiiriin, jonka nykyasu ja ryhmittely on kehittynyt 1900-luvulla, kuuluu talousrakennuksia ja tien varteen sijoitettu sivurakennus. Pappilaa vastapäätä sijaitsee Impilän kantatalon komea päärakennus frontoneineen ja runsaine listoituksineen.
alue: 60.915191802,21.469210968 60.915029941,21.467528027 60.915157312,21.466127559 60.915922723,21.465664718 60.916707187,21.465925686 60.916918351,21.465833160 60.917276401,21.465656392 60.917538759,21.465725246 60.918021407,21.466088730 60.918931446,21.466588886 60.919467070,21.467517477 60.920016410,21.469132834 60.920268801,21.469920921 60.920626783,21.470607428 60.920967984,21.471166055 60.921006470,21.471397055 60.920966875,21.472402261 60.920134126,21.474519761 60.920016177,21.475027501 60.920189685,21.476370556 60.920236947,21.476736181 60.920158600,21.477082446 60.920004572,21.477275669 60.919457611,21.477762734 60.919225098,21.477874436 60.918920334,21.478200681 60.918657668,21.478638375 60.917924373,21.478813187 60.917230510,21.477697733 60.915792332,21.474239915 60.915283895,21.472569577 60.915181609,21.471209028 60.915191802,21.469210968
historia: Seurakunnallisesti Pyhämaan seutu kuului keskiajalla Laitilan eli Untamalan emäseurakuntaan, ja Ylikylästä sisämaahan Laitilan Seppälään johtanut tie toimi pyhämaalaisten kirkkotienä 1630-luvulle. Se oli myös sisämaan tärkeimpiä kauppareittejä rannikolle. Hallinnollisesti Pyhämaa kuului suurimmaksi osaksi 1600-luvun puoliväliin asti Uudenkirkon Petäisten ylimpään verokuntaan. Ylikylässä oli 1540 yhdeksän taloa, hopeaveroluettelon mukaan kymmenen. Joen myllypaikoilla oli kuusi myllyä 1620-luvulla, ja Pyhämaan-Pyhärannan historiassa Yrjö Hormia mainitsi Ylikylän olleen suorastaan ”myllyjen luvattu maa”. 1580-luvulla autioituneista tiloista viisi palautui talonpoikaisasutukseen, mutta osasta tehtiin kruunun ja kirkon virkatalot. Pyhämaan Luodon pappila muodostettiin kahdesta autiotilasta 1639. Myöhemmin pappila rakennettiin myös Luodolle, mutta kirkkoherrat jäivät asumaan mantereelle. Isojako toimitettiin Ylikylässä 1740, jonka jälkeen osa kantataloista siirtyi ulos kylätontilta.
kunta: k631
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Knapas, Marja Terttu
type: Kirjailija

Kaivopuisto
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7375
spatial: i7385
spatial: i7382
spatial: i7387
spatial: i37
spatial: i7392
spatial: Brasilian suurlähetystö
spatial: i7384
spatial: i6430
spatial: Ranskan suurlähetystö
spatial: i7386
spatial: i6444
spatial: i6502
spatial: Kalliolinna
spatial: i7383
spatial: Tivoliteatteri
spatial: Ullanlinnan kylpylä
spatial: i7388
temporal: 1960-luku
temporal: i106
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: i116
temporal: i114
temporal: i115
temporal: i105
temporal: 1950-luku
temporal: i109

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6983
spatial: i6429

metadescription 8038
modified: 2009-12-23T14:09:01+0300

bibliographic citation: Rasmus ei kävellytkään rantaan vaan kääntyi Puistokadulle. Hän päätti kiivetä Kaivopuiston korkeimmalle kohdalle. Oli jo hyvin hämärää, mutta pitkästä aikaa niin kirkas ilma, että Suomenlinnan valot ja kaikki muut näkyisivät komeasti Ursan tornin luota. Viime aikoina oli ollut niin paljon sumuisia päiviä, että niihin oli jo melkein ehtinyt tottua. Kiivetessään mäkeä ylös Rasmus tuli ajatelleeksi Rouva Rautahammasta, jota hän ei ollut nähnyt vähään aikaan. Jos se on tuolla ylhäällä, kaikki menee hyvin, hän päätti itsekseen, Jos se taas ei ole siellä, niin....
description: Rasmus ulkoiluttaa Rambo-koiraa Kaivopuistossa, ja siellä on myös omituinen Rouva Rautahammas.
references: i2136
spatial: i37

Tenholan kirkko ja pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tenholan keskiaikainen kirkko ja sen lounaispuolella todennäköisesti keskiaikaisella paikallaan oleva pappila muodostavat kirkonkylän laidalla peltomaisemasta erottuvan historiallisen kokonaisuuden. Kivikirkko on sisäarkkitehtuuriltaan Suomen hienoimpia keskiaikaisia kirkkoja. Kirkkosalin sisustus ja maalauskoristelu puolestaan kuvastavat suurvalta-aikaa kartanoiden pitäjässä. Länsi- ja itäpäädyiltään madalletun harmaakivikirkon runkohuoneessa on korkeat seinämuurit. Ikkunoissa ovat säilyneet tiilisauvastot ja lyijypuitteiset pienet lasiruudut. Pohjoisseinän itäpäässä sijaitseva sakaristo on alkuperäisessä rakennusmuodossaan, eteläseinän kookas asehuone on 1700-luvun lopusta. Korkeat kahdeksankulmaiset pilarit jakavat kirkkosalin kolmeen laivaan ja viiteen traveeseen. Keskilaivan toiseksi itäisimmässä holvissa on monimuotoinen, ns. suomalainen tähtiholvi, muissa yksinkertaiset tähtiholvit, sivulaivoissa ristiholvit ja sakaristossa tynnyriholvi. Keskiaikaisia taideteoksia ovat triumfikrusifiksi ja valtaistuimella istuvaa Pyhää Olavia esittävä veistos. Suurvalta-aikaa kirkossa edustaa turkulaisen puunleikkaaja Måns Larssonin veistämä ja Petrus Langin maalaama saarnastuoli, jonka on lahjoittanut Olsbölen kartano 1655. Renessanssin lyöteornamentiikan kaltaisilla ovaaleilla kehyksillä ympäröidyt sananjulistajista ja saarnan sisällöstä kertovat pilarien maalaukset ovat vuodelta 1675. 1600-luvun taideteoksiin kuuluu myös kirkkoherra Petrus Ingemarin sekä Elin Flemingin epitafitaulut sekä kuusitoista hautajaisvaakunaa. Kirkon kiinteä sisustus on pääosiltaan 1870-luvulta. Urkurakentaja J.A. Zachariassen 14- äänikertaiset urut vuodelta 1887 kuuluvat Suomen vanhimpiin koneistoltaan muuttumattomina säilyneisiin urkuihin. Kellotapulin kivestä muurattu pohjakerros on keskiaikainen, yläosa on tehty rakennusmestari Antti Piimäsen johdolla 1761. Tapulissa on edelleen käytössä Suomen vanhin, 1200-luvulle ajoitettavaa tyyppiä oleva kirkonkello. Kirkkotarhan pohjoispuolen läpikäytävä o…
alue: 60.058868462,23.296661332 60.058387612,23.297916307 60.056584599,23.297120201 60.055759329,23.295851733 60.056478415,23.294760592 60.056461003,23.293685368 60.057343724,23.292590900 60.058768525,23.283603223 60.060437573,23.285227712 60.060001164,23.288862161 60.060085277,23.291456381 60.060046853,23.293000580 60.058740671,23.295834899 60.058868462,23.296661332
historia: Tenholan seurakunta kuuluu Länsi-Uudenmaan vanhimpiin ja mainitaan asiakirjalähteissä jo 1329. Kirkon keskiaikaisiin rakennusvaiheisiin kuuluvat runkohuonetta vanhempi holvattu sakaristo, siihen liitetty kivinen runkohuone sekä sen 1460-luvun jälkeen toteutettu holvaus, joka tehtiin Turun tuomiokirkon keskilaivan holvauksesta tunnetun Petrus di Kymitton, Pietari Kemiöläisen johdolla. Tällöin kirkko myös vihittiin uudelleen, mistä kertoo holvien kannoissa seinillä olevat toiset vihkiristit. Kirkon asehuone rakennettiin uudelleen 1798 rakennusmestari Mårten Tolpon johdolla. Kirkon päädyt madallettiin lähes neljä metriä Tukholman yli-intendenttiviraston 1807 laatiman suunnitelman mukaan 1812. Kirkkoa kunnostettiin 1985 arkkitehti Lars Rejströmin suunnitelmin.
kunta: k710
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Richardinkadun kirjaston pienessä ryhmätyöhuoneessa istui vielä samana iltana kokoelma vakavia naamoja. Seitsemän miestä ja yksi nainen. Keski-ikäistä väkeä. Puheenjohtaja selosti Konosen iltapäiväisen puhelun. Värikkään keskustelun jälkeen Matti ja Teppo Siera erotettiin IKL:n Helsingin osastosta."
references: i2163
spatial: i6422

Etäisyydet
type: Fakta
content: Mitkä ovat vaakatasoiset suorat etäisyydet näiden paikkojen välillä? 1) Helsingin Tuomiokirkon ja H:gin Ortodoksisen kirkon korkeimpien pisteiden välillä? 2) Mannerheimin patsas ja Kolmen Sepän patsas? 3) Rautatieaseman torni ja Olympiastadionin torni? Reittioppaan karttojen avulla laskettuna etäisyydet ovat linnuntietä osapuilleen: 1) Tuomiokirkko - Uspenskin katedraali, vajaa 500 metriä. 2) Mannerheimin patsas - Kolmen sepän patsas, n. 500 metriä. 3) Rautatieasema - Olympiastadion, vajaa 2000 metriä. http://aikataulut.ytv.fi/reittiopas/fi/ Täsmällisemmät etäisyydet voit laskea vaikkapa hyödyntämällä Google Mapsistä saatavia tarkkoja koordinaatteja: http://maps.google.fi/
language: fin
spatial: Olympiastadionin torni
spatial: i8655
spatial: i6357
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Uspenskin katedraali
spatial: Mannerheimin ratsastajapatsas
temporal: i116

Kuudes huone
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i6665
spatial: Kallio
spatial: Kumpulan maauimala
spatial: i46
temporal: i116
lisatietoa: Helsinkiläinen yksityisetsivä Sonja Vänkä ratkoo karismaattisen saarnaajan hukkumiskuolemaa.

Sairaala / Merisotakoulun ruokala
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:38:32.339+00:00
modified: 2012-12-13T09:27:37.911+00:00
subject: p35827
subject: p49613
subject: p36569
kuvailu: Paikalle rakennettiin vuonna 1750 kivirakenteista kasarmia, jonka päätyrisaliittien välissä oli pylväikkö. Rakennuksen muoto viittaa siihen, että taloa oli aikomus käyttää myös vartiorakennuksena. Rakennus jäi kuitenkin kesken. Myöhemmissä ruotsalaisaikaisissa asemapiirroksissa perustukset kulkevat nimellä "tyghus" eli paikalle suunniteltiin työkaluvarastoa. Venäläisen varuskunnan aikana vuonna 1820 aloitettiin valmistelut kivisen kaksikerroksisen, 260-paikkaisen sairaalan rakentamiseksi. Viaporin insinöörikomennuskunta teki alustavia kaavailuja, mutta toteutetun version luojana pidetään "helsinkiläistä ritaria ja arkkitehti" Carl Ludvig Engeliä. Lopulliset piirustukset valmistuivat vuoden 1821 aikana. Sairaalassa oli sivukäytävä, holvatut potilassalit ja T-malliset käymäläsiivet. Julkisivu oli jaoteltu keski- ja sivurisaliitein. Jakolista kulki klassisen arkkitehtuurin sääntöjen mukaan vapaasti seinällä toisin kuin insinöörikomennuskunnan piirtämissä versioissa, joissa jakolista yhtyi ikkunoiden yläpuolisiin kehystyksiin. Tympanonin ja attikoiden koristeina olivat puuleikkauksena veistetty kak­sipäinen kotka ja avoimet seppeleet nauhoineen. Symmetrinen, leveäportainen porrashuone oli keskiakselissa. 1820-luvulla saatiin tehdyksi vain perustustöitä. Varsinaiset rakennusvuodet vaihtelevat eri lähteissä 1828-1830 tai 1829-1831. Viaporin insinöörikomennuskunta toimi rakennuttajana ja laati tarkemmat työpiirustukset. Urakka annettiin helsinkiläisille kauppiaille Sinebrychoff, Ushakov ja Kiseleff. 1860-luvulla sairaaloiden D 12 ja D 13 välille rakennettiin nivel. Tässä puheena oleva sairaalaa D 12 oli toipilaille ja sitä kutsuttiin Viaporin sotilas-puolisairaalaksi. Alakerran länsipäässä asui palvelusväkeä ja vedenlämmittäjä, siellä oli kylpyhuone, vastaanottohuone, upseerien huoneita, varustehuone ja konttori. Alakerran itäpäässä oli kaksi naisten salia, alempien arvojen sali ja kanslianpäällikön asunto. Yläkerran länsipäässä oli kolme miehistösalia, leikkaushuone ja pä…
historia: Paikalle rakennettiin vuonna 1750 kivirakenteista kasarmia, jonka päätyrisaliittien välissä oli pylväikkö. Rakennuksen muoto viittaa siihen, että taloa oli aikomus käyttää myös vartiorakennuksena. Rakennus jäi kuitenkin kesken. Myöhemmissä ruotsalaisaikaisissa asemapiirroksissa perustukset kulkevat nimellä "tyghus" eli paikalle suunniteltiin työkaluvarastoa. Venäläisen varuskunnan aikana vuonna 1820 aloitettiin valmistelut kivisen kaksikerroksisen, 260-paikkaisen sairaalan rakentamiseksi. Viaporin insinöörikomennuskunta teki alustavia kaavailuja, mutta toteutetun version luojana pidetään "helsinkiläistä ritaria ja arkkitehti" Carl Ludvig Engeliä. Lopulliset piirustukset valmistuivat vuoden 1821 aikana. Sairaalassa oli sivukäytävä, holvatut potilassalit ja T-malliset käymäläsiivet. Julkisivu oli jaoteltu keski- ja sivurisaliitein. Jakolista kulki klassisen arkkitehtuurin sääntöjen mukaan vapaasti seinällä toisin kuin insinöörikomennuskunnan piirtämissä versioissa, joissa jakolista yhtyi ikkunoiden yläpuolisiin kehystyksiin. Tympanonin ja attikoiden koristeina olivat puuleikkauksena veistetty kak­sipäinen kotka ja avoimet seppeleet nauhoineen. Symmetrinen, leveäportainen porrashuone oli keskiakselissa. 1820-luvulla saatiin tehdyksi vain perustustöitä. Varsinaiset rakennusvuodet vaihtelevat eri lähteissä 1828-1830 tai 1829-1831. Viaporin insinöörikomennuskunta toimi rakennuttajana ja laati tarkemmat työpiirustukset. Urakka annettiin helsinkiläisille kauppiaille Sinebrychoff, Ushakov ja Kiseleff. 1860-luvulla sairaaloiden D 12 ja D 13 välille rakennettiin nivel. Tässä puheena oleva sairaalaa D 12 oli toipilaille ja sitä kutsuttiin Viaporin sotilas-puolisairaalaksi. Alakerran länsipäässä asui palvelusväkeä ja vedenlämmittäjä, siellä oli kylpyhuone, vastaanottohuone, upseerien huoneita, varustehuone ja konttori. Alakerran itäpäässä oli kaksi naisten salia, alempien arvojen sali ja kanslianpäällikön asunto. Yläkerran länsipäässä oli kolme miehistösalia, leikkaushuone ja pä…
paikan tyyppi: sairaala
lat: 60.15002754266217
long: 24.980079007148788

Strömsin kartano
type: Rakennus
is part of: i8006
is part of: i80
lat: 60.1989457957623
long: 25.0666931558248

metadescription 7823
modified: 2010-02-02T14:47:14+0300

metadescription 8298
modified: 2010-02-07T03:57:10+0300

Brander, Signe
type: Taiteilija

Kolkanniemen pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kolkanniemen pappila on Virtain ja Punkalaitumen pappiloiden ohella luonteenomainen esimerkki 1800-luvun lopun rakennustaiteellisista tavoitteista ja sillä on tärkeä merkitys hahmoteltaessa pappilarakentamisen historian kokonaiskuvaa. Kolkanniemen pappila on rakennettu loitolle varsinaisesta kirkonkylästä, kun taas kappalaisen pappila on läheisessä yhteydessä kirkkoon. Kolkanniemi sijaitsee Saarijärven Pappilanlahteen työntyvän niemen kärjessä pappilan maatilaan kuuluneiden peltojen ympäröimänä ja sillä on maisemallinen näköyhteys järven takana sijaitsevaan kirkkoon. Rakennus on ajalleen tyypillinen huvilamainen talo, jolle on leimallista epäsymmetrisyys ja suuret suippokaariset ikkunat. Pappilaan liittyy myös laaja puisto ja puutarha.
alue: 62.725466515,25.158934175 62.726634259,25.159314661 62.727653086,25.156944437 62.730435485,25.159864586 62.729479762,25.166887102 62.726851394,25.169275156 62.724724294,25.167178578 62.724559552,25.166180150 62.725466515,25.158934175
historia: Saarijärven pappilaksi hankittiin 1639 Kolkanniemen tila, joka oli erotettu Kantala-nimisestä tilasta 1610. Pappilan päärakennus rakennettiin 1898-1904, koska 1794 valmistunut vanha pappila ei enää vastannut papiston virkataloista 1892 annettua asetusta. Vanha päärakennus siirrettiin pihan itäsivulle toimimaan palvelusväen asuntona ja talousrakennuksena. Piirustukset pappilan rakentamiseksi teki Vaasan lääninarkkitehti K.V. Reinius 1897, mutta jo 1901 arkkitehti Bertel Jung muutti rakenteilla olevan pappilan suunnitelmia. Pappilaa korjattiin J. Kurosen ja E. I. Sarasen suunnitelmien mukaan 1953, kun se siirtyi Saarijärven kunnan omistukseen. Vuosina 1953-1984 rakennuksessa toimi lastenkoti ja sen jälkeen se siirtyi yksityisomistukseen.
kunta: k729
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Särkyvää
type: Dekkari
language: fin
spatial: Sisäministeriö
spatial: Rymy-Eetu, ravintola
temporal: i1105
kirjoittaja: i2507
lisatietoa: Seurapiirivaimo on kadonnut. Rikospoliisi Mikko Vuorella on pian edessään murhatutkijan painajainen: Tapaus ilman ruumista. Henkilökohtaisten ongelmiensa kanssa kamppaileva Mikko uskoo päässensä yhteiskunnan valtarakenteisiin ulottuvan salaliiton jäljille. Kehenkään ei voi luottaa. Tero Sompin seitsemäs jännitysromaani on matka ihmismielen pimeimpiin puoliin. www.myllylahti.fi

Tenalji von Fersen, leipomo- ja pumppuhuoneosa
type: PointOfInterest
created: 2012-05-25T07:10:57.381+00:00
modified: 2012-12-27T14:22:54.822+00:00
subject: pumppaamot
subject: p5035
subject: tenaljit
subject: p14904
asset ID: B17c
kuvailu: Kunnostustöiden yleisiä periaatteita 1990-luvulta jatkuneen korjaus- ja muutostyön tärkeimpiä periaatteita on ollut tehdä vain välttämätön, säästää alkuperäistä materiaalia ja käyttää vain sellaisia materiaaleja, joita ennenkin on käytetty ja jotka eivät haittaa rakenteiden toimintaa tai lisää niiden suolapitoisuutta. Lisäyksistä on tehty poistettavia. Kunnostustöitä on tehty vaiheittain rakennuksen kestoa, rakenteiden muutoksia sekä käytön tarpeita seuraten. Massiivisiin tiilirakenteisiin on muun muassa rakennuksen sijainnin, käyttöhistorian ja rakenteiden vaurioiden vuoksi kertynyt erittäin paljon suoloja ja kosteutta, ja pinnat ovat pahasti rapautuneita. Tiilien suoloja ja sisäilman muutosten vaikutusta tiilien rapautumiseen on tutkittu paljon muun muassa tenalji von Ferseniin rakennetussa koehuoneessa. Kolmevuotisen, kansainvälisen, EU-rahoitteisen TvF-tutkimuksen raportti julkaistiin vuonna 2002. Leipomon ja myllyn perustusten osaksi jätetyn paikalla olleen vesivarastorakennuksen, Wattenarsenalin rakenteet keräävät edelleenkin ympäristön vajovesiä ja aiheuttavat kosteuden nousua tiilirakenteisiin. Näitä vesiä poistamaan asennettiin porakaivoon pumppu. Kaikkia tarvittavia rakenteellisia korjaustoimenpiteitä, kuten maa-aineksen vaihtoja alapohjarakenteissa kosteus- ja suolavaurioiden vähentämiseksi ja korjaamiseksi, ei voida tehdä rakennuksen antikvaarista arvoa vähentämättä. Juhlasalin korjaus- ja muutostyöt vuosina 1998-2002 Suomenlinnan sisemmässä bastionikehässä sijaitseva tenalji von Fersen kuuluu saarten arvokkaimpiin rakennuksiin, ja sen holvatut salit ovat linnoituksen komeimpia. Ensimmäisessä vaiheessa vuonna 1998 suuri varasto kunnostettiin konsertti-, juhla- ja kongressitilaksi enintään 240 henkilölle. Toisessa rakennusvaiheessa, talvella 1999-2000 rakennettiin salin aputilat, juhlasalia palveleva laitoskeittiö, salin taakse asunto-osaan. Kolmannessa vaiheessa vuosina 2001-02 asennettiin vesikiertoinen patteriverkosto pääosaan rakennusta. Vaikeiden rak…
historia: Rakennuksen vanhin rakennusvaihe ajoittuu jo 1750-luvun alkuun, jolloin nykyisen leipomo-osan paikalle alettiin rakentaa vesivarastorakennusta, jonne oli tarkoitus kerätä Suuren Linnanpihan rakennusten katoilta kertyvä sadevesi. Vuonna 1759 alkoi telakan pumppuhuoneen rakentaminen suuren kaleerialtaan lounaisosaan. Vuoteen 1761 mennessä oli pumppuhuoneeseen louhittu kaksi kaivoa, jotka olivat yhteydessä telakka-altaisiin holvatun käytävän välityksellä. Telakka-altaiden tyhjennystä varten oli kaivojen yläpuolella kaksi hevosvetoista pumppukoneistoa, joiden avulla vesi johdettiin puista kourua myöten holvattuun maanalaiseen käytävään, ja tätä kautta bastioni Sethin ja kurtiini Polhem-Hamiltonin alitse mereen. Uusi vaihe tenalji von Fersenin historiassa alkoi vuonna 1773. Tuolloin alettiin toteuttaa J.M.Sprengtportenin johdolla laadittua yleissuunnitelmaa. Vesivarastohankkeesta luovuttiin ja sen ja pumppuhuoneen väliselle alueelle, kaleerialtaan etelälaidalle alettiin rakentaa suurta leipomorakennusta, joka valmistui pääosin vuonna 1775. Rakennus oli kaksikerroksinen ja siihen yhdistettiin myös pumppuhuone kaksikerroksiseksi korotettuna. Kerrosten yläpuolella oli avoin rintavarustuksella varustettu ampumatasanne. Rakennuksen itäpäätyyn rakennettiin komea, telakan puolella hiekkakivin kehystetty portti. Tenaljin kaksikerroksisessa keskiosassa on leipomon kuusi suurta leivinuunia ja niiden päällä holvattu korppukuivaamo sekä työtiloja. Itäpäädyssä on ollut hevosvetoinen viljamylly. Venäläisen kauden alussa rakennus oli entisessä käytössään, mutta 1830-luvulla lämmittämätön ullakko muutettiin kasarmitiloiksi. Leipomoa käytettiin yhä entiseen tarkoitukseensa, mutta jo vuonna 1843 mainitaan sekä telakan hevospumpun että jauhinmyllyn olevan rikkoutuneita ja poissa käytöstä. Krimin sodan pommituksessa rakennuksen ylin kerros vaurioitui niin pahoin, että se purettiin ja jäi tämän jälkeen vain matalaksi ullakoksi peltikaton alle. 1880-luvulla pumppukuilut täytettiin maalla ja p…
paikan tyyppi: leipomo
paikkaan liittyvä toimija: p62
paikkaan liittyvä toimija: p5903
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.14479385732632
long: 24.982927513122604

Merenkurkun saariston majakka- ja luotsisaaret (Rönnskär, luotsisaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Majakka- ja luotsisaaret sijaitsevat Merenkurkun saariston maailman luonnonperintökohteessa ja havainnollistavat erinomaisesti alueen merenkulun hallinnon ja majakkatekniikan kehitystä. MUSTASAARI Valassaarilla on ranskalaisen Henry Lepauten suunnittelema majakka sekä henkilökunnan rakennusten arvokas kokonaisuus, joka kuvastaa majakanvartijoiden työyhteisöä ja elämää. Valassaarten 36 metriä korkean majakan rautaelementeistä koostuvassa rungossa on putkimainen ydin, jonka sisällä nousevat tornin huipulle kierreportaat. Putkea ympäröi kuuden pilarin ja niitä yhdistävien ristikoiden muodostama tukirakenne. Yläosan lasiseinäisen lanterniinin alla on majakanvartijan päivystyshuone. Valolaite on 1980-luvun muovilinssistö. Majakkaa tukevat 1936 asennetut harusvaijerit. Majakanvartijoiden rakennukset ovat majakan tavoin valmistuneet 1800-luvulla. Niitä on osin uusittu 1900-luvun alussa. Rakennukset ryhmittyvät pihapiiriksi majakan pohjoispuolelle. Ympäristössä on pieniä viljelyksiä rajanneita ladottuja kiviaitoja sekä heinälatojen jäännöksiä ja länsipuolella mm. satamarakenteiden raunioita, jäänteitä postihevosten talleista sekä ranta-aittojen perustuksia. Lisäksi Storskärin itärannalla on vanhan tunnusmajakan raunio. Storskärin ja Ebbskärin välisessä notkelmassa on hyvin säilynyt kivisilta, joka liittyy 1880-luvulla rakennettuun pengertiehen. Ebbskärin pohjoisrannalla on moderni merivartioasema. Norrskäriä ympäröi avomeri, ja puuttoman saaren majakkayhteisö näkyy kaikkialle saarelle sekä kauas merelle. Norrskärin majakka on yksi 14:stä 1800-luvun kahdeksankulmaisesta tiilimajakasta. Majakkayhteisön vartijoiden rakennukset ovat ryhmittyneet tiiviisti tornin ympärille. Rakennukset ovat 1800-luvun tyyppipiirustusten mukaiset. Yhteisön vierellä on suuri luotsiasema. Ritgrundin moreeniluodon tunnusmajakka 1800-luvun lopulta on muutettu valomajakaksi, mikä kuvastaa merenkulun turvalaitteiden kehitystä. Ritgrund on maan ainoa puinen valomajakka. Sen vieressä on luotsivartiotupa,…
alue: 63.060181481,20.800179152 63.063779229,20.800280357 63.064783197,20.803640994 63.063946745,20.807832176 63.062363836,20.809101403 63.060286825,20.803985839 63.060181481,20.800179152
historia: MUSTASAARI Valassaarten vaarallisilla vesillä oli jo ennen valomajakan aikaa puinen tunnusmajakka. Laivaliikenteen vilkastuttua 1850-luvulla merenkulkijat vaativat seudulle valomajakkaa. Hanke eteni, kun Valassaarten matalikoilla haaksirikkoutui viisi alusta 1879. Itämeren maissa oli käytössä rautaelementeistä koottuja ristikkomajakoita, jollainen tilattiin 1884 myös Valassaarille. Majakan suunnitteli ranskalainen toiminimi Henry Lepaute, joka rakensi muutamia vuosia myöhemmin Pariisin Eiffel-tornin. Rakennustarvikkeiden siirtämistä varten tehtiin Ebbskärin ja Storskärin välille pengertie. Uuteen paikkaan pystytetyn majakan valo sytytettiin 19.11.1886. Valassaaret liittyvät myös Suomen sodan vaiheisiin. 1809 Uumajaan hyökänneet venäläisjoukot majoittuivat meno- ja tulomatkallaan Valassaarilla. Myrskyjen ja kylmän talven kiusaamilta sotajoukoilta jäi saarille nelisensataa vainajaa. 1930-luvulla sotilaiden luut kerättiin joukkohautaan, jonka merkiksi kerättiin kivikummeli. Valassaaret oli myös vuosisatojen ajan Ruotsin ja Suomen välillä liikkuneiden postinkuljettajien etappipaikka. Veneet purjehtivat Valassaarilta 17 merimailin päässä Ruotsissa sijaitsevaan Holmögaddiin. Talvella posti kuljetettiin hevoskyydillä. Norrskärin majakka rakennettiin Intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan 1847. Luotsiasema valmistui 1900-luvun alussa. Majakanvartijat poistuivat Norrskäriltä 1980-luvulla, jonka jälkeen osa majakanvartijoiden rakennusten sisätiloista modernisoitiin. Ritgrundin luotsiasema syntyi 1800-luvulla. Tunnusmajakka rakennettiin 1863 ja muutettiin valomajakaksi 1945. Julkisivun materiaalit uusittiin 1990-luvulla. Enstenin tunnusmajakka valmistui 1882. Yttre Uddskäretin luotsiasema valmistui 1856. Vanha vartiotupa toteutettiin tyyppipiirustuksin ja rakennustyyppi oli aikanaan yleinen. Viereinen vartiotupa valmistui 1920-1930-luvulla. MAALAHTI Rönnskärillä oli Vaasan porvarien ylläpitämää luotsitoimintaa jo ennen Pohjanlahden merenkulkupiirin perustamista 1848. Tunnus…
kunta: k475
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 621
modified: 2010-09-17T11:14:09+0300

description: Kullervo puhuu miekalleen-patsas
references: i4387
spatial: Kaupunginpuutarha

description: Temppelin arkkitehti
references: i7513
spatial: Saalem-temppeli

Ullankatu
type: Katu
is part of: i35
lat: 60.1600348252473
long: 24.9543902983923

Issakainen, Sakari
type: Kirjailija

Puistolan vanha Niittytie
type: Fakta
content: Missä sijaitsi 1940-luvulla Puistolan Niittytie? Puistolan alue liitettiin vuonna 1946 suuressa alueliitoksessa Helsinkiin, tuolloin alueella oli jo vakiintunut tieverkosto nimineen. Vuonna 1952 alueelle vahvistettiin väliaikainen kadunimistö. Vuonna 1969 monet alueen kadunnimet saivat nykyisen muotonsa. Koska Niittytietä ei löytynyt Helsingin Kadunnimet 1-3 teoksista eikä käytössämme ollut muitakaan lähteitä esimerkiksi karttoja, joista asia olisi selvinnyt, lähetimme kysymyksenne Helsingin nimistösuunnittelijalle, jolta saimme seuraavanlaisen vastauksen: Niittytie on kulkenut suunnilleen nykyiseltä Vanhalta Puistolantieltä Nummisuutarinpuistoon seuraten aluksi Viitasuontietä ja sitten Topiaksentietä. Teiden sijainnit ja muodot ovat poikenneet silloin nykyisistä, ja Nummisuutarinpuiston tienoo oli peltoa. Lähistöllä ovat sijainneet esimerkiksi Niittykuja Toivolantie, Laaksotie ja Valtatie. Monia nimiä jouduttiin vaihdettiin vuonna 1946 tapahtuneen alueliitoksen jälkeen, koska samoja nimiä oli eri puolilla kaupunkia. Silloin kuten nykyisinkin oli voimassa käytäntö, että Helsingissä ei ole samannimisiä katuja,jotta sekaannuksilta vältyttäisiin.
language: fin
spatial: i9329
temporal: i110

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindgren, Armas
spatial: Iso Roobertinkatu 33

metadescription 1095
modified: 2010-09-17T11:25:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1896743~S9*fin

metadescription 881
modified: 2010-02-08T16:38:34+0300

Triviaalikoulu
type: Rakennus
is part of: i7787
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1696021023607
long: 24.9546342393033

Täältä tullaan elämä!
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Vesalan yläaste
spatial: i100
spatial: i7785
temporal: i114
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1980.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2jxy/
näyttelijä: i8293
näyttelijä: i8252
ohjaaja: i8292

metadescription 8534
modified: 2010-01-28T11:59:28+0300

Asumishistoriani Pääkaupunkiseudulla
type: Fakta
content: Moi! Pääkaupunkiseudulla tähän mennessä jo varsin monessa osoitteessa asuneena tulinkin eräänä päivänä pohtineeksi, olisiko tämä jo kertynyt asumishistoriani jossain viranomaisen takana tallessa? Tai siis varmastikin on, mutta kysymys kuuluukin, että mihin virastoon tai rekisteriin tai vastaavaan olisi oltava yhteydessä, että saisi oman osoitehistoriansa selville? Helsingin osalta vanhoja osoitetietojaan voi kysellä Kaupunginarkistosta. Kaupunginarkistossa säilytetään Helsingin poliisilaitoksen osoitetoimiston osoiterekisteriä, josta löytyy kaikkien Helsingissä asuneiden osoitetiedot vuosilta 1907 - 1973. Tuoreempia asumistietoja voi tiedustella Helsingin maistraatilta. Vantaan ja Espoon osalta kannattaa kysellä sikäläisiltä maistraateilta. Jos käytössäsi on sirullinen henkilökortti voit Väestörekisterikeskuksen maksuttomassa palvelussa tarkastaa tietoja, joita sinusta on talletettu väestötietojärjestelmään mukaan lukien asuinhistoriatietosi. Helsingin maistraatin yhteystiedot: http://www.maistraatti.fi/maistraatit/Etela-Suomen-laani/Helsingin-maistraatti/Helsingin-maistraatti/ Kaupunginarkiston yhteystiedot: http://www.hel.fi/hki/tieke/fi/Kaupunginarkisto
language: fin
spatial: i9415
spatial: i9416
temporal: i116

Pohjois-Karjalan hovit (Mäntyniemi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjois-Karjalan hovit ovat historiallisesti merkittäviä kruunun virkamiesten hallinto- ja asuinpaikkoja sekä paikallisen kulttuurimaiseman rakentajia. Pohjois-Karjalassa ei ole ollut varsinaista kartanolaitosta, mutta virkamiessäätyläisten rakentamia hoveja voi verrata arkkitehtuuriltaan rintamaiden kartanorakennuksiin. Liperin Lamminniemen nykyinen punamullattu päärakennus on majuri Burghausenin 1813 rakennuttama. Puiston ympäröimä kartano on vanhassa viljelysmaisemassa Riihilammen ja Reilammen välisellä kannaksella. Liperissä Kirkkosalmen rannalla sijaitsevan Simananniemen mansardikattoisen ja punamullatun hovin on rakennuttanut 1813 tuomari Edward Hällström. Simananniemessä on ollut jo varhain oma meijeri sekä Suomen ensimmäinen karjakko- ja meijerikoulu. Tohmajärven etelärannalla, vastapäätä kirkkoa avarassa ja kumpuilevassa maanviljelysmaisemassa oleva Jouhkolan hovi on ollut Pohjois-Karjalan merkittävin säätyläistila. Hovin nykyinen jugendtyylinen päärakennus on vuodelta 1908. Kiteen Suorlahden hovi sijaitsee Oriveden tuntumassa. Sen pihapiiri muodostuu päärakennuksesta ja joukosta erilaisista maatalouteen liittyneistä rakennuksista. Suorlahteen liittyy Orpolan tila osana Puhoksen aluetta. Kesälahden Mäntyniemen hovin 1760-luvulta peräisin oleva asuinrakennus on ollut alunperin hovin sivurakennus. Hovi oli tuolloin kontrahtirovasti Molanderin omistuksessa. Voiniemen hovi Rääkkylän Varpasalossa sijaitsee Oriveteen pistävän niemen kupeessa. Puinen päärakennus on vuodelta 1864. Pihapiiriin kuuluu Pohjois-Karjalan tiloille harvinainen vierasrakennus. Empiretyylinen talo on rakennettu 1830-luvulta. Pihapiiriä rajaa suuri luonnonkivinen navetta 1850-luvulta, edustavin esimerkki Rääkkylän lukuisista luonnonkivinavetoista. Tilalla on lisäksi vanha luhtiaitta ja 1859 rakennettu tuulimylly, paja sekä vilja-aitta. Hovin yksityinen hautausmaa sijaitsee maantien eteläpuolella. Hovin ympäristö on istutettu puistomaisesti ja pihapiiriin johtaa lehmuskuja. Lieksan Sarkkilan …
alue: 61.883636559,29.844704678 61.884682483,29.842342652 61.885794756,29.842336915 61.887287457,29.841588545 61.889226910,29.842521305 61.889227273,29.842790554 61.888942409,29.843802199 61.886069609,29.855436909 61.884093030,29.857251949 61.881897595,29.857297074 61.880152613,29.849634187 61.883636510,29.844637343 61.883636559,29.844704678
historia: Ruotsi-Suomeen Stolbovan rauhassa 1617 liitetyn Käkisalmen läänin hallinnolliset olot muuttuivat 1651, kun kruunu jakoi syrjäisen maakunnan pitäjiä läänityksinä ansioituneille henkilöille. Hovit olivat läänitys- ja rälssialueiden hallinnon virkamiesten, tuomareiden ja voutien asuin- ja hallintopaikoikseen rakentamia ja rintamaiden kartanoihin verrattavia. Ne säilyivät hallinnollisina keskuksina, vaikka kruunun läänityksiä peruutettiin 1680-luvun isossa reduktiossa. Liperistä muodostui virkamiesten asuinpaikka keskeisen sijaintinsa vuoksi, ja Lamminniemen hovi oli Flemingien vapaaherrakunnan ja Suur-Liperin hallinnollinen keskus 1700-luvun puoliväliin saakka. Liperin Simananniemi oli Ylä-Karjalan kihlakunnan tuomarin asuinpaikka. Lieksan Hovila oli veronkantokirjuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan hovi. Tohmajärven Jouhkola on ollut yksi Karjalan tuomarin ja kruununvoudin Gabriel Walleniuksen monista maatiloista. Tilalla asui pitäjän säätyläisiä jo 1600-luvulla, ja Walleniuksen omistukseen tila tuli 1764. Kiteen Suorlahti oli 1600-luvulla Flemingien voutien virkatalo ja 1720-luvulla Simo Affleckin (Simo Hurtan) omistuksessa. Orpola oli puolestaan Puhoksen tehtailijan Nils Ludvig Arppen syntymäkoti. Varpasalon Voiniemi oli 1800-luvun alussa mallitila; hovin pellot oli salaojitettu jo 1802.
kunta: k248
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Redutti Pitkäsalmi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.472830035,26.976322010 60.472547385,26.977550603 60.471805509,26.977483786 60.471422482,26.977108051 60.470596030,26.976979968 60.469610821,26.977624513 60.469367867,26.976914121 60.469760297,26.975179707 60.470666821,26.975280990 60.472830035,26.976322010
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kalliala, Aake
type: Nayttelija

metadescription 6839
modified: 2010-02-04T16:41:34+0300

description: Säätytalon arkkitehti
references: i4299
relation: i6983

metadescription 8794
modified: 2010-03-08T18:50:36+0300

Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo (Finlandia-talo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Finlandia-talo, Kaupunginteatteri ja Kulttuuritalo ovat saleineen, näyttämöineen ja lämpiöineen kokoontumis- ja kulttuurirakennuksia, jotka kuuluvat kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Pääkaupungin keskustaan 1970-luvulla valmistunut Finlandia-talo on kansallinen juhlatalo ja kansallinen symbolirakennus muiden ympäristön vastaavien rakennusten kuten Eduskuntatalon, Kansallismuseon ja Helsingin rautatieaseman tavoin. Finlandia-talo on myös vakiintunut kansainvälisten kongressien pitopaikka. Arkkitehti Alvar Aalto on alkuaan suunnitellut Finlandia-talon osaksi Töölönlahden kulttuurirakennusten rivistöä, mutta Aallon Helsingin keskustasuunnitelmasta vain Finlandia-talo on toteutunut. Carraran valkoisella marmorilla ja osittain mustalla graniitilla verhottu rakennus sijaitsee kaupunkirakenteesta irrallaan puistossa, jonne konserttitalosta ja kongressisiivestä koostuvaa rakennusta lähestytään juhlavasti. Konserttisali erottuu muita tiloja korkeampana. Päähuonetilat, 1750-paikkainen konserttisali ja 350-paikkainen kamarimusiikkisali, sijaitsevat salikerroksessa ja hallintotilat parvekekerroksessa. Valkoisten marmoripintojen juhlistamat, Töölönlahdelle avautuvat aulatilat ovat muunneltavissa erilaisiksi tilayhdistelmiksi tilaisuuksien mukaan ja kongressisiiven kaksi salia voi yhdistää yhdeksi tilaksi. Finlandia-taloa ympäröi Hakasalmen puisto. Hakasalmen 1843 rakennetussa huvilassa on toiminut Helsingin kaupunginmuseo 1911 alkaen. Helsingin kaupunginteatteri on modernin teatterisuunnittelun edustava esimerkki. Teatterin julkiset yleisötilat avautuvat ympäröivään puistoon ja Eläintarhanlahden vesimaisemaan suurten lasiseinien kautta. Vaaleilla muotoklinkkereillä verhotuista julkisivuista näyttämö erottuu tornimaisena muuten horisontaalisesta, maisemaan sopeutetusta rakennusmassasta. Kulttuuritalo on Suomen ensimmäinen kongressi- ja konserttikäyttöön suunniteltu rakennus Alppiharjun kaupunginosassa. Rakennu…
alue: 60.177087532,24.933635745 60.174444099,24.935170538 60.174232135,24.934725193 60.174099192,24.934388777 60.173842001,24.933761634 60.174414420,24.933267009 60.176162157,24.931486889 60.176443197,24.931092744 60.177087532,24.933635745
historia: Kulttuuritalo rakennettiin Suomen kommunistisen puolueen (SKP) juhla- ja kokoontumistiloiksi sekä puoluetoimistoksi. 1958 valmistunut talo toteutettiin suurelta osin talkoovoimin. Alkuaikoina talossa toimi erilaisia kerhoja, elokuvateatteri sekä urheiluseura. Akustiikaltaankin onnistunut pääsali oli alusta alkaen tärkeä konserttitila ja Radion sinfoniaorkesteri oli pitkään Kulttuuritalon vuokralaisena vuodesta 1963. Kulttuuritoiminnasta vastasi Kulttuurityö ry 1990-luvun alun SKP:n konkurssiin ja rakennuksen omistajanvaihdokseen asti. Sen jälkeen rakennuksesta vuokrattiin korkeakoulu- ja virastokäyttöön. Helsingin Kaupunginteatterin suunnittelukilpailun 1961 voittivat arkkitehdit Timo Penttilä ja Kari Virta. Rakennuttajana oli Helsingin kaupunki ja rakennus luovutettiin Helsingin teatterisäätiön hallintaan 1967. Lisärakennus valmistui 1989 suunnittelijanaan Arkkitehdit Oy Timo Penttilä - Kari Lind - Sakari Tilanterä. Finlandia-talon suunnittelu aloitettiin 1962 ja toteutettiin 1967-1971. Laajennusosa eli kongressisiipi valmistui 1975, jolloin Suomi järjesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen. Julkisivujen korjaus aloitettiin 1990 ja valmistui 1999. Ainoastaan Finlandia-talo toteutui Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelmassa 1961 suurta, viuhkamaista keskustoria ympäröineestä kulttuurirakennusten rivistä. Hakasalmen puistossa, Finlandia-talon vieressä paljastettiin presidentti Kekkoselle omistettu muistomerkki 2000. Muistomerkistä 1997 järjestetyn suunnittelukilpailun voitti kuvanveistäjä Pekka Jylhä ehdotuksellaan Lähde.
kunta: k091
paikan tyyppi: teatteri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kymijoen rajalinnakkeet (Ruotsulan vallit)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymijoen rajalinnakkeet ovat merkittäviä 1700-luvun puolustushistoriaan kuuluvia Ruotsin ja Venäjän välisen rajan muistomerkkejä. Kymijoen molemmilla rannoilla sijaitsevat linnakkeet on rakennettu turvaamaan valtakuntien välistä rajaa Turun rauhan 1743 jälkeen, jolloin raja on kulkenut pitkin Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa. Ahvenkoskella, Kymijoen itäpuolella Pyhtäällä, on venäläisten rakentamia rajalinnakkeita ja vallituksia vanhan maantien ja rajanylityspaikan turvana. Joen länsirannalla Ruotsinpyhtään puolella on ruotsalaisten rakentamia linnoitteita. Ruotsulan redutti on venäläisten 1743 jälkeen Kymijoen rantaan rakentama. Ruotsulan maavallitus on turvannut strategisesti tärkeää ylityspaikkaa, jossa maantie haarautuu kohti etelää Anjalaan ja länteen kohti Iittiä. Ruotsulan vastarannalla on ollut ruotsalaisten rakentama Keltin redutti, joka on myöhemmin tuhoutunut. Villikkalan keskeneräiseksi jäänyt linnake on Kustaan sodan jälkeen ruotsalaisten rakentama 1793-1794. Sen ulkovarustukset on rakennettu Elimäki-Anjala -maantien turvaksi sen molemmin puolin. Sippolanjoen varrella on puolestaan venäläisten 1791 rakentama Liikkalan varustus, joka on rakennettu suojaamaan Haminasta Anjalaan johtavaa maantietä. Varustus koostuu kahdesta maarakenteisesta linnakkeesta ja niitä yhdistävästä katvetiestä. Eteläisessä linnakkeessa on neljä puolibastionia pohjoisen linnakkeen ollessa epäsäännöllinen.
alue: 60.865623453,26.599794845 60.867737824,26.603277444 60.867930972,26.606072649 60.867216802,26.606934910 60.864589914,26.602131108 60.865623453,26.599794845
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa pitkin. Ruotsi rakensi Kymijoen rajalinnakkeiden lisäksi Sveaborgin merilinnoituksen (Suomenlinna) sekä Loviisan-Svartholman kaksoislinnoituksen. Venäjän keisarinna Katariina Suuri perusti puolestaan Taavetin ympyrälinnoitetun, ruutukaavoitetun ihannekaupungin 1773 nykyisen Luumäen kuntakeskuksen paikalle. Ruotsin kuningas Kustaa III käynnisti 1788 sodan, jolla pyrki saamaan takaisin Venäjälle menettämiään alueita, mutta ns. Kustaan sota päättyi ilman alueluovutuksia Värälän rauhaan 1790. Sodan seurauksena Venäjän keisarinna Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla. Kokonaan uusina, uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan, Savitaipaleen seudulle Järvitaipale ja Kärnäkoski sekä Anjalankoskelle Liikkala. Lappeenrantaan, Savonlinnaan ja Kärnäkoskelle perustettiin Saimaan laivaston tukikohdat, joiden yhteydenpitoa varten rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat eli ns. Suvorovin kanavat.
kunta: k286
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5090
event: p68097
event: p5081
event: p55519
event: p5095
event: p5087
event: p121189
event: p5057
event: p44237
event: p5022
event: p5076
event: p30263
event: p61874
event: p91415
event: p77526
event: p5040
event: p117291
event: p5084
event: p5093
event: p74321
event: p5099
event: p5047
event: p5030
event: p5064
event: p79684
event: p5092
event: p143684
event: p90417
event: p5054
event: p48304
event: p5098
event: p5088
event: p90156
event: p5097
event: p5089
event: p5072
event: p5062
event: p5059
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: p40
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus
lat: from POI
lon: from POI

bibliographic citation: "Pohjolankadulle tultuaan Anu jäi hetkeksi autoon istumaan. Hän ei ollut koskaan oikein ymmärtänyt, miksi Perttu niin ehdottomasti halusi asua vuokralla vanhassa puutalossa pienessä huoneessa ja keittiössä, mutta leveää lehmusten reunustamaa katua katsellessa oli myönnettävä, että siinä oli ehkä sittenkin jotakin." (S. 186.)
description: Petteri Väänänen ja näytelmän puvustaja Sariminna Elo asuvat yhdessä Käpylässä.
references: i2126
spatial: i8065

bibliographic citation: "---Olet kadonnut vanha Rööperi, kadonnut/ elääksesi muistojeni kuvajaisissa lapsuuteni kesässä/ Katosit kuin vanhat vaahterat ja lehmukset pihoiltasi/ ränsistyit, sammaloiduit, lakkasit kukkimasta/ Katosit kuin sireenin tuoksu toukokuustasi/ kuin pihasoittajat pihamailla, lapset ympärillään/ Katosit kuin hevosten ja heinien tuoksu tallipihoilla/ kuin kalastajat rannoiltasi, kuin lapsuuteni auringonlasku/ Jätkäsaaren takaisten salmien, selkien, metsien hämärään/ Katosit kuin uni, kuin näytelmä kulisseistaan.---" (s.37)
description: (jäähyväiset lapsuuteni Rööperille) - runo
references: Minä paljasjalkainen
spatial: i34

Villa Decker
type: Rakennus
alternative: Deckerin huvila
is part of: Laajasalo
lat: 60.1811282896267
long: 25.0321443820104

metadescription 9245
modified: 2010-06-08T15:24:01+0300

metadescription 6741
modified: 2009-08-18T14:43:54+0300

Pakilan siirtolapuutarha
type: Puisto
is part of: i62
lat: 60.248577472915
long: 24.9675905027303

Kainuun vienalaiskylät (Murhijärvi)
type: AreaOfInterest
alue: 64.691487292,30.033299044 64.691709707,30.033299375 64.691740835,30.035896962 64.690851206,30.036786331 64.690534033,30.034559609 64.690788504,30.033075501 64.691487292,30.033299044
kunta: k777
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Eero Salmela, Korva-Nurminen ja Macho-Mertala joivat kahden ja puolen euron tuoppejaan. Kokoonpano ei olut mitenkään vakio, vaan se vaihteli sen mukaan miten kukin pääsi tai ehti baarin takapöytään. Tietysti se edellytti myös rahaa, omaksi tai velaksi hankittua." (s. 52)
description: Suhosen vakipaikka, jossa hän näkee ja kuulee kaikenlaista mielenkiintoista. Suhonen myös sulautuu hyvin kantajengiin.
references: i7791
spatial: i8483

Meritullinkatu 32
type: Osoite
alternative: Pesä, asunto-osakeyhtiö
alternative: Asunto-osakeyhtiö Pesä
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1753631564712
long: 24.957919012803

bibliographic citation: Meet me in Stockholm, we'll mess around. Take a real slow boat to Helsinki Town.
references: i768
spatial: Helsinki yleisesti

James Puhto-Ren
type: Muusikko

Laamannintalo ja Östensön koulukoti
type: AreaOfInterest
kuvailu: Östensön laamannintalo vuodelta 1778 on maamme vanhimpia säilyneitä tuomarin virkataloja. Virkatalon maille 1902 perustettu Östensön entinen orpokoti on varhaisia yksityisen hyväntekeväisyysliikkeen sosiaalisia laitoksia. Koulukodin rakennuskanta kuvastaa valtion lastenhuollon rakennusperinnettä ja siinä näkyy virkatalo- ja laitosrakentamisen historiallinen jatkuvuus 1700-luvulta toiseen maailmansotaan asti. Östensö on yksi kuudesta valtion koulukodista. Purmojoen varrella sijaitsevan koulukodin vanhin rakennus on 1778 valmistunut entinen laamannin virkatalo, kaksikerroksisen pohjalaistalo, jonka toinen kerros perustuu rakentamisaikana suosittuun karoliinisen pohjakaavaan. Koulutoimintaa varten 1910-1914 valmistuneet, lääninarkkitehti Alfred Wilhelm Stenforsin suunnittelemat rakennukset ovat yksikerroksinen koulurakennus, aumakattoinen navetta, talli sekä joukko ulkorakennuksia. Pihapiirin eteläpuolella on arkkitehti Martti Välikankaan suunnittelema kolmikerroksinen rapattu oppilasasuntola vuodelta 1938.
alue: 63.623578853,22.793957402 63.623712878,22.793884396 63.623828388,22.794075244 63.624145079,22.794619886 63.624731878,22.795696428 63.624897348,22.796114016 63.625025414,22.796537146 63.625133706,22.797073690 63.625215094,22.797581728 63.625272549,22.797963163 63.625277078,22.798216112 63.624984969,22.799124360 63.624412555,22.800294172 63.623410008,22.800325481 63.623065696,22.800052312 63.622536836,22.799197773 63.622235988,22.798548961 63.621971815,22.795455084 63.622446573,22.794769287 63.623104565,22.794294264 63.623578853,22.793957402
historia: Ruotsin vallan vakiintuessa keskiajalla Suomesta muodostettiin yksi laamannikunta, joka jaettiin kahteen osaan 1435 ja edelleen viiteen osaan 1776. Tuolloin perustetun Vaasan ja Oulun laamannikunnan laamanniksi nimitettiin Gustaf Idman, joka sai virkatilakseen Isakaksen 1/4 manttaalin kruununtilan Östensön kylästä Pedersörestä. Laamanni Idman rakennutti Östensön tilalle päärakennuksen talousrakennuksineen 1778. Rakennuksessa oli päätetty pitää laamanninoikeuden istuntoja, joten se rakennettiin kookkaaksi ja näyttäväksi. Idmanin laamannikauden jälkeen talo oli ajoittain asumaton. Laamanninoikeus, joka toimi oikeushierarkiassa käräjäoikeuden ja hovioikeuden välissä, lakkautettiin Suomessa 1868. Viimeisenä Vaasan ja Oulun laamannina toimi H.G. Aminoff 1859-1868, minkä jälkeen tilaa vuokrattiin. Yhdistys turvattomien lasten kasvattamiseksi Suomessa (Föreningen för värnlösa barns uppfostran i Finland) vuokrasi Östensön tilan päärakennuksen, puutarhan ja osan talousrakennuksista 1902 ja perusti Östensöhön koulun, joka sai nimekseen Vaasan läänin kotikoulu (Vasa läns hemskola). Laamannintalo toimi laitoksen päärakennuksena vuoteen 1938. Laitos siirtyi valtiolle 1910 ja muuttui poikien turvakodiksi, jonka koulurakennus valmistui 1912. 1910-1920-luvulla tilalle rakennettiin useita talousrakennuksia. Asuntolarakennus Storgården valmistui 1938. Östensön turvakodista tuli koulukoti (Östensö skolhem) 1947. Storgården korjattiin 1979-1980 ja vanha laamannintalo osin entistävin tavoittein 1984. Nimi muuttui Lagmansgårdeniksi 1988 ja VBU-center/ Lagmansgårdeniksi 1990-luvulla.
kunta: k599
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9839
modified: 2012-05-14T15:43:10+0300

metadescription 5163
modified: 2010-09-17T10:57:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1859250~S9*fin

Inarinsaamelaisten vuotuismuuton talvi- ja kesäpaikat (Niliniemi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Inarinsaamelaiset ovat ainoa saamelaisryhmä, joka on asunut ja asuu perinteisesti vain yhden valtion ja yhden kunnan alueella. Inarinsaamelaisten perinteinen asuma-alue on Inarin lapinkylä Inarijärven ympäristössä. Asuinalue on pysynyt samana satoja vuosia, mahdollisesti kauemminkin. Teemakohteeseen on sisällytetty valikoima inarinsaamelaisten vuotuismuuton kesä- ja talvipaikkoja ilmiötä kuvaavina esimerkkeinä. Inarijärvi on pinta-alaltaan laaja, rikkonainen, saarinen ja kivikkorantainen järvi, jonka ympärillä on enemmän pieniä järviä kuin muualla maassa. Jäämeren läheisyys vaikuttaa alueen kasvillisuuteen ja harjujaksoilla on hyväkasvuista mäntymetsää. Inarijärven lounaisrannalla on jylhä kalliosaari, Ukonsaari, joka on ollut inarinsaamelaisten keskeinen kulttipaikka. Inarinsaamelaisten perinteinen asuma-alue on Inarin lapinkylä. Harvalukuisen kyläyhteisön ja sen perheyksiköiden vuotuismuuton reitistöt noudattivat luonnon kiertokulkua. Vakituisen talvipaikan lisäksi inarinsaamelaisilla oli yksi tai useampi kesäpaikka. Inarin saamelaisten muuttomatkat eivät olleet yleensä pitkiä, lyhimmillään vain muutaman kilometrin. Talvikylien paikat ovat olleet suojaisella metsäseudulla, pienten vesireittien varsilla, missä riitti polttopuuta ja laitumia poroille. Nukkumajoen varresta tunnetaan kymmenkunta talvikylänpaikkaa. Myös Kotkajärven seudulla on säilynyt maastossa merkkejä inarinsaamelaisesta asumisesta: alueella on löydettävissä lukuisia kenttiä ja kotasijoja. Inarinsaamelaista asutustyyppiä hyvin kuvaavia esimerkkejä Pielpajärven kirkko ympäristöineen, Nangujärven Niliniemi, Nuoran Juhanin asuinkenttä, Tsarmivuonon Ala-Mustola, Tsarmilompolon Keski-Mustola, Nuoran Juhanin paikka, Nangujärven Niliniemi sekä Turvejärven Pekkala, Nitsijärven Pekkala ja Kotkajärvi. Jo käytöstä jääneitä kohteita, jotka edelleen kuvaavat hyvin inarinsaamelaisten vuotuismuuton asuinpaikan valintaa, ovat esimerkiksi Kaurinsaari (kesäpaikka) ja Juutuan ranta (talvipaikka), Säisaari (kesäpaikka)…
alue: 68.677282940,28.012964240 68.676326686,28.015054404 68.675369542,28.015306260 68.673943170,28.012124024 68.671939057,28.009670574 68.670831459,28.005092485 68.670952214,28.002866656 68.671671090,28.002504894 68.672859190,28.005610048 68.674012063,28.004578979 68.675648799,28.006555989 68.677282940,28.012964240
historia: Suomen itäisellä saamelaisalueella saamelaisasutus keskittyi kalaisten vesistöjen varsille. Inarinjärven alueen saamelaisväestön muuttoasutusjärjestelmää säätelivät pääasiassa kalastukseen liittyvät vuotuiskiertotarpeet. Ensimmäiset asiakirjatiedot inarinsaamelaisista ovat 1550-luvulta. Inarin saamelaisasutus kuului uuden ajan alussa Inarin lapinkylään. Myöhäisrautakaudella Inarin arkeologisessa materiaalissa kuvastuvat vilkkaat kauppayhteydet. Arkeologisen tutkimusaineiston perusteella Inarin alueella oli keskiajalla useita pieniä peuranpyyntiä, kalastusta, keräilyä ja turkisten hankintaa harjoittavia pyyntiyhteisöjä, jotka saattoivat vaihtaa asuinpaikkaa usein. Rajaseudulla sijainnut Inarin lapinkylä joutui aikanaan maksamaan veroja jopa kolmelle valtakunnalle, Norjalle, Ruotsille ja Venäjälle. Inarinsaamelaisten perinteisesti asuttamaan alueeseen kohdistui 1700-luvulta lähtien suomalaisen uudisasutuksen painetta. Inarinsaamelaista perinteistä tapaa asuttaa lapinkylän alueita leimasi vuotuiskierto, maat ja vedet olivat sukujen nautinnassa. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa inarinsaamelaisten asuin- ja elinpiiri muuttui sukualueista uudistiloiksi ja kruununmetsätorpiksi. Monet uudistilaoikeuden hakijat pyrkivät saamaan uudistilan paikan vanhoille kalakentilleen. Usein sekä vanha kesäpaikka että talvipaikka sisällytettiin uudistilaan. Ensimmäiset uudistilat Inariin perustettiin 1740-luvulla, mutta toiminta voimistui 1830-luvulta lähtien. Uudistilojen perustamiseen huokuttelivat siirtyminen metsästyksestä karjanhoitoon ja yritys turvata vanhat oikeudet. Inarin 120 uudistilasta runsaasti yli puolet oli inarinsaamelaisten perustamia. Rajasulku 1852 lopetti inarinsaamelaisten mahdollisuuden käydä kalassa Varanginvuonolla Norjan puolella. Rajasulun jälkeen alueelle myös siirtyi pohjoissaamelaisia, koska laiduntaminen Norjan puolella jouduttiin lopettamaan. Toisen maailmasodan jälkeen alueelle asutettiin Petsamon alueen kolttaväestöä. Myöhempiä asutustoimia alueella sääte…
kunta: k148
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

I sat with my woman outside the high house of ministry
type: Viihdemusiikki
language: MuuKieli
spatial: i9239
temporal: i114
esittaja-musiikki: Numminen, M.A.
saveltaja: i9238

metadescription 3
modified: 2009-04-29T08:22:11+0300

metadescription 7452
modified: 2010-02-02T15:35:01+0300

Emil ja Sofi: yhden yön muisto Helsingistä kesältä 1909
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i6509
spatial: i7347
spatial: i6521
spatial: Havis Amanda, patsas
spatial: i6357
spatial: i6576
temporal: i107
kirjoittaja: Mäkelä, Timo

bibliographic citation: "Ylhäällä kalliolla eduskuntatalo näkyi harmaana linnoituksena. Huurteisia pensaita vielä edessä. Sitten joukko: karvahattuisia miehiä, mustanheiluvana läjänä, tupakoi ja hyppeli leveiden kiviportaiden juurella." (s. 207)
description: Riku on mukana mielenosoituksessa Eduskuntatalon edessä.
references: Lovistoori
spatial: Eduskuntatalo

metadescription 9741
modified: 2011-08-01T14:45:21+0300

metadescription 5757
modified: 2010-09-17T10:57:47+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Maarian kirkko ja pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maarian keskiaikainen kivikirkko ja 1700-luvun pappila pihapiireineen kuuluvat maamme kirkollisen arkkitehtuurin keskeisiin muistomerkkeihin. Pappilan päärakennus on rakennettu kivestä ns. hyödyn aikakauden taloudellisten tavoitteiden mukaan. Maarian kirkko on yksi Aurajoen alajuoksun tiivistä keskiaikaisten kirkkojen ryhmää. Aurajokeen laskevan Vähäjoen varressa, Räntämäen kylässä sijaitsevan Maarian kirkon vanhimmat osat lienevät 1300-luvun lopulta. Holvaus ja länsipäätyyn liitetty kellohuone ovat kokeneet muutoksia keskiajan jälkeen. Kolmilaivaisessa kirkkosalissa on viisi traveeta. Keskilaiva on sivulaivoja leveämpi ja sen kaksi itäisintä tähtiholvia kohoavat muita ristiholveja korkeammalle. Kuori-ikkuna on säilyttänyt valoaukon tiilisauvastoa lukuun ottamatta keskiaikaisen muotonsa. Seinissä, holveissa sekä arkadikaarissa on runsasta primitiivistä maalauskoristelua, joka sisältää niin kirkollisia kuin profaanejakin aiheita. Triumfikrusifiksi on 1300-luvun jälkipuoliskolta. Itäikkunan edessä on tiilestä muurattu alttari tai saarnapulpetti. Daniel Sudroviuksen veistämä saarnastuoli on vuodelta 1662. Kiinteästä sisustuksesta penkit ovat 1870-luvulta, urkulehteri ja alttari kaiteineen 1980-luvulta. Kirkkotarhaa ympäröivässä kiviaidassa on kaksi arkkitehti Charles Bassin piirtämää porttiholvia vuodelta 1803. Kiviaitaan liittyy itäpuolella kaksi hautakappelia, pohjoiskulmassa oleva on 1800-luvun alusta ja kuulunut Baer-suvulle. Toinen kappeli on 1780-luvulta. Kirkkomaalla on lisäksi professori A.M. Tallgrenin perhehauta, jolla on arkkitehti Erik Bryggmanin suunnittelema kivi. Arkkitehti Matti Aaltosen suunnittelema kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen perhehauta on vuodelta 1968. Kirkon ja pappilan välistä kulkee keskiaikaisperäinen Varkaantie. Maarian pappilan rakennusryhmän muodostavat kivinen 1788 rakennettu kustavilainen, mansardikattoinen pappila, pappilan vanhempi asuinrakennus kellareineen, läpiajettava aitta-asuinrakennus sekä kaksi aittaa. Pihapiiri, jossa rakennuks…
alue: 60.473849380,22.294135116 60.472901707,22.293997085 60.472982554,22.292530203 60.473038512,22.292126625 60.473173277,22.291632431 60.473295625,22.291227176 60.473158286,22.291096870 60.472999283,22.290684990 60.472927349,22.290197215 60.472906564,22.290059749 60.472715794,22.289626801 60.472685780,22.289109203 60.473107423,22.288336226 60.473331527,22.288161230 60.473694758,22.288385212 60.473937310,22.288563487 60.474369067,22.288627414 60.474675883,22.288472095 60.474787880,22.287886356 60.475025772,22.286886833 60.475515654,22.286167107 60.475857949,22.285911640 60.476235840,22.285777657 60.476416174,22.285798769 60.476885550,22.285825499 60.477210185,22.285952310 60.477609803,22.286210676 60.478218580,22.286644215 60.478609766,22.286887893 60.478814225,22.288471969 60.478821092,22.289989651 60.478600998,22.291492951 60.478169945,22.292552152 60.476839095,22.295160586 60.475449878,22.294165192 60.473876198,22.293049864 60.473849380,22.294135116
historia: Maarian seurakunta on Suomen vanhimpia. Maaria toimi ensin piispan anneksina ja 1600-luvun lopusta vuoteen 1844 se oli Turun akatemian prebendipitäjä. Maarian kivikirkko rakennettiin keskiajan kuluessa useassa rakennusvaiheessa. Kirkon kattorakenteet ja kellohuoneen kellot tuhoutuivat 1876 sattuneessa tulipalossa. Kirkko restauroitiin 1984. Maarian kirkkoherroina toimivat monet akatemian professorit. Nykyisen pappilan rakennutti taloustieteen professori Samuel Kreander 1786-1788. Rakennuttamalla pappilan kivestä hän noudatti 1700-luvun ns. hyödyn ajan taloudellisia tavoitteita. Pappilan muuraamisesta ja rakentamisesta vastasi turkulainen muurarimestari Mats Arelin. Pappilan päärakennus korotettiin kokonaan kaksikerroksiseksi 1900-luvun alussa arkkitehti Carl Armfeltin suunnitelmin ja toiseen päätyyn lisättiin matala siipirakennus. Yliopiston siirryttyä 1820-luvulla Helsinkiin Maariasta tuli lukion lehtoreitten palkkapitäjä aina vuoteen 1886 asti. Alkuperäinen käyttö kirkkoherran virkatalona loppui 1980-luvun alussa ja 1987-1988 pappilan rakennukset korjattiin Maarian seurakuntakeskukseksi.
kunta: k853
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rakuunantie 3
type: Osoite
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.1989052623079
long: 24.8858679088707

metadescription 250
modified: 2010-09-17T11:25:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1629910~S9*fin

puolue
type: luokka
subclass of: p11
created: 05.10.2009 09:56
modified: 05.10.2009 09:57

Koulun tie
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6583
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i106
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i115
temporal: i107

bibliographic citation: "Raiteilla kulkeva komeetta tekee reiän Kontulan tähtijärjestelmään. Ostoskeskuksen/ aukiolla vaihdetaan iltarukous pullolliseen minttuviinaa. Kuu värisee männyn-/ latvassa kuin paleleva kyyhky. --" (runosta Kontula 2, s. 55)
references: i1151
spatial: i100

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Saarinen, Eliel
spatial: i7384

Huutoniemen kirkko
type: AreaOfInterest
alue: 63.096702892,21.661909280 63.097000347,21.664071422 63.096642634,21.665370623 63.095868959,21.664084381 63.096358689,21.662440940 63.096533738,21.662018503 63.096702892,21.661909280
kunta: k905
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1058
modified: 2010-09-17T11:27:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1614313~S9*fin

bibliographic citation: '- Aloita maratonportista ja aja pohjoiskaarteeseen, jatka sieltä nopeudella jolla nuori nainen juoksee, jätä maalin kohdalle ja avaa laajaksi.' (s. 15)
description: Markus ja Pertti kuvaavat stadionilla.
references: i9601
spatial: Olympiastadion

metadescription 8163
modified: 2009-12-29T13:53:02+0300

Luodon kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Luodon kirkkoympäristö on poikkeuksellisen hyvin säilynyt Pohjanmaan sisäsaaristoon 1700-luvun lopulla perustetun kappeliseurakunnan kirkollinen miljöö. Tukholman Adolf Fredrikin kirkkoa muistuttava Luodon kirkko on arkkitehtuurihistoriallisesti merkittävä esimerkki siitä, kuinka rakennusmestari Jacob Rijf sovelsi akateemisen arkkitehtuurin barokkiklassista muotokieltä hallitsemaansa hirsirakennustekniikkaan. Luodon kirkko, tiiviisti asutettu Fagerudd sen kaakkoispuolella sekä Marieholmin pappilan rakennusryhmä sijaitsevat Luodon saaren itärannalla Söderholmenin suojaan jäävän Fageruddsvikenin rannalla. Maiseman dominanttina on puinen ristikirkko, joka on kokenut harvinaisen vähän muutoksia. Fageruddsvikenin rannalla, kirkon eteläpuolella on Marieholmin pappila, jolla on ehyt maisemayhteys kirkkoon. Pappilan päärakennuksen nykyasu kahdeksankulmaisine kuisteineen on 1800-luvun loppupuolelta. Pihapiiriin kuuluu talli, navetta, ulkohuone, leikkimökki sekä kirkkoherranvirastona toimiva renkitupa. Välittömästi kirkon itäpuolella, lahden pohjukassa on maanjakotoimituksilta säästynyt, tiivis kirkonkylän neljän kantatalon muodostama maatilaryhmä. Talot ovat sijoittuneet kirkon ohi johtavan maantien varrelle niin, että päärakennukset seisovat rivistönä tonttien ylälaidalla ja talousrakennukset muodostavat tonttien tiehen laskeutuvat sivurajat. Rakennukset sijaitsevat vieri vieressä kapeilla tonteilla, jotka jatkuvat sektorimaisesti peltoina kohti etelää ja merenlahtea. Luodon kirkko on erivartinen, sisäviistein varustettu ristikirkko. Ristivarsien päistä aumatun paanukaton keskeltä kohoaa neliskulmaiselta jalustalta kahdeksankulmainen keskustorni, johon kellot on sijoitettu. Kirkkosalissa seinät on jäsennöity parittain asetetuilla toskanalaisilla pilastereilla, jotka kannattavat voimakkaasti ulkonevaa palkistoa, jonka friisiosa on sileä. Perinteiset sidehirret on jätetty pois ja sisänurkat on tehty kaksikertaisin hirsiseinin. Ristikeskuksessa on kalottimainen välikattokupoli…
alue: 63.749507805,22.789017496 63.751895978,22.787551721 63.755473850,22.791686068 63.755714334,22.795826763 63.754407173,22.796863779 63.750355272,22.795359628 63.749197825,22.797701093 63.747029651,22.797029107 63.745930971,22.789741091 63.749507805,22.789017496
historia: Luoto perustettiin Pietarsaaren kappeliksi 1787 ja Luodon kirkko rakennettiin 1785-1789 pietarsaarelaisen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijfin johdolla, joka oli valittu 1784 Länsipohjan lääninrakennusmestariksi. Läntiseen ristivarteen rakennettiin urkulehteri 1909. Kirkko kunnostettiin arkkitehti Krister Korpelan suunnitelman mukaan 1964. Työ käsitti lämmityksen ja valaistuksen ohella sisämaalauksen. Pappilan rakennusta jatkettiin 1800-luvun loppupuolella. Renkituvassa toimi aikoinaan yksi Suomen ensimmäisistä postikonttoreista. Pappilaan 1800-luvun alussa perustettu puutarha oli aikansa mallipuutarhoja. Luodon seurakunta itsenäistyi 1864.
kunta: k440
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Haapaniemenkatu 6
type: Osoite
alternative: Teatterikorkeakoulu
alternative: Haapaniemenkadun hissitehdas
is part of: Teatterikorkeakoulu
is part of: i44
lat: 60.1814477965313
long: 24.9592773267625

kunta
type: ObjectProperty
comment: Valitaan ONKI:sta kunnat-ontologiasta.
domain: osoite
label: municipality @en
range: kunnat

metadescription 6468
modified: 2010-02-02T15:42:47+0300

Itäinen siipirakennus (Noakin arkki)
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T07:55:19.963+00:00
modified: 2012-12-27T13:44:10.004+00:00
subject: p49613
subject: kirjastot
subject: p33985
subject: p36235
kuvailu: Ajankohtaista Noakin arkin peruskorjaus toteutetaan neljässä vaiheessa, porrashuone kerrallaan, vuosina 2005-2010. Ahtaat ja huonokuntoiset kylpyhuoneet ja keittiöt korjataan ja ajanmukaistetaan. Talotekniset järjestelmät uusitaan: kylmävesijohdot ja viemärit uusitaan, lämminvesiverkosto rakennetaan ja sähköasennukset uusitaan. Kellarin maapohjaiset holvit kunnostetaan varastoiksi. Peruskorjauksen yhteydessä pienimmät asunnot yhdistetään suuremmiksi, joilloin asuntojen lukumäärä vähenee 32:sta 30:een. Kaikki pinnat käsitellään perinteisin työtavoin ja materiaalein. Vanhat ikkunat ja ovet kunnostetaan, lankkulattiat maalataan tai laseerataan, seinät maalataan tai tapetoidaan ja uunit kunnostetaan. Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Leena Häkli Arkkitehtisuunnittelu: Kari Järvinen ja Merja Nieminen, arkkitehdit SAFA/ Merja Nieminen Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Oy Matti Ollila & Co/ Eero Kotkas LVI-suunnittelu: Insinööritoimito Leo Maaskola Oy/ Jussi Tuomola Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Suunnittelukaari Oy/ Klaus Korpela Antikvaarinen valvonta: Museovirasto/ Helena Rosén Rakentaja: Suomenlinnan hoitokunta/ vastaava työnjohtaja Erkki Ripatti LVI-urakoitsija: Kouvolan Putkityö Oy Sähkötyöt: Suomenlinnan hoitokunta Maalaustyöt: Maalityö Apollo Oy Kerrosala: 4350m²
historia: Historia Rakennus on ainoa toteutunut osa Ehrensvärdin vuonna 1764 laatimasta suunnitelmasta Armeijan laivaston linnanpihaksi. Alkuperäisen suunnitelman mukaan rakennus olisi ollut kolmikerroksinen ja tasakattoinen ja kattoa olisi kiertänyt balustradikaide. Varsin erikoinen detalji tässä suunnitelmassa oli katon muotoilu siten, että sadevesi saatettiin koota putkistoa pitkin lyijyisiin keruusäiliöihin. Kun rakennus valmistui harjakorkeuteensa, se katettiin kuitenkin tilapäisellä puukatolla. 1770-luvulla rakennusta korotettiin ja katto rakennettiin satulakatoksi. Muutos merkitsi luonnollisesti myös sitä, että vedenkeruujärjestelmästä luovuttiin. 1780-luvulla rakennus korotettiin nelikerroksiseksi. Rakennuksen ulkoarkkitehtuuri on Suomenlinnassa poikkeuksellisen komeaa. Kapeamman runko-osan päädyissä on kulmapaviljongit ja puistoon, ts. alkuaan Amiraliteetin aukiolle, suunnattu julkisivu ja eteläpääty ovat rikkaasti koristellut. Pohjakerros on rustikoitu ja pyörökaaristen ikkuna- ja ovisyvennysten lisäksi pääjulkisivua on elävöitetty myös ovaalinmuotoisin koristesyvennyksin. Rustikoidut pilasterit ja toisen kerroksen hiekkakivin kehystetyt ikkunat julkisivun ja päädyn keskiakselissa täydentävät koristelun. Rakennuksen arkkitehtuurissa on nähtävissä vaikutteita hovi-intendentti Carl Hårlemanilta. Viaporissa rakennuksen suunnitteluun osallistui myös A.E.Gete, jonka vastuulla oli myös rakennustöiden valvonta. Venäläisellä kaudella rakennuksessa tehtiin useita perusteellisia korjaustöitä. 1860-luvulla uusittiin kattorakenteet ja savupiiput. Välipohjarakenteet ja porrashuoneet korjattiin 1880- ja 90-luvuilla. Alkuperäiset portaat purettiin kokonaan ja uudet kiviportaat ja porrastasanteet rakennettiin rautakiskojen varaan. Myös kaikki uunit uusittiin vuonna 1889. Sotavankileirin aikana rakennus oli käytössä vartiopataljoonan ja siviilivartioston kasarmina, paikallismajurin miehistön kansliana, varastona ja upseerien asuntoina. Lisäksi sinne oli sijoitettu kirjasto, satamako…
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikkaan liittyvä toimija: p1648
paikkaan liittyvä toimija: p33
lat: 60.14698356172288
long: 24.988088083267257

description: Pirkko ja Janne vihitään Johanneksen kirkossa.
references: Kotikatu. Keväthäät.
spatial: i6521

description: Rakennuksen arkkitehti (purettu 1960)
references: i6450
spatial: i6901

metadescription 8757
modified: 2010-02-24T14:17:03+0300

Helsingin höyrylaivareittien kesähuvia-asutus (Itä-Jollas)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin lähisaaristoon höyrylaivareittien varteen syntynyt huvila-asutus ilmentää pääkaupunkilaisten 1800-luvulla alkanutta ja 1900-luvun alkupuolella laajentunutta kesäasumiskulttuuria. Monet edustavien huviloiden rakennuttajat ja asukkaat ovat lukeutuneet aikansa elinkeino- ja kulttuurielämän eliittiin, rakennusten ja puistojen suunnittelijat aikansa parhaimmistoon. Huvila-asutus on sijoittunut entisille kartanoiden maille höyrylaivareittien varrelle. Huviloiden päärakennuksiin liittyy mm. arvokkaita puistoja ja puutarhoja, huvimajoja, pelikenttiä, uimakoppeja ja laitureita. ”Kerää pienelle alalle mitä viehättävin maisema: vuoria, puistoja, selkiä, lahtia ja niemiä, jotka meidän aikanamme ympäröivät Suomen uutta pääkaupunkia, aseta Tuurholman viereen Jollas ja Stansvik, äläkä vaadi suomalaiselta saaristomaisemalta enempää.” (Sakari Topelius, Tähtien turvatit 1889) Helsingissä Stansvikin kartanon rakennuskanta, päärakennus, huvila Engel ja venevaja ovat 1800-luvulta, samoin puisto, huvimaja sekä huviloiksi muutetut työväen- ja talousrakennukset. Tahvonlahden pohjukassa ovat Schaumannin huvila ja alppimaja 1870-luvulta, Kaivoshuvila 1700-luvulta sekä kartanon rautakaivos 1760-luvulta. Nuorempia kesäasuntoja kartanon mailla ovat kunnallisvirkamiesyhdistyksen majat ns. Vanhakylässä. Tahvonlahden ja Hevossalmen rannalla on muutamia huviloita, joista Salomo Wuoriolle suunniteltu on arkkitehtien Gesellius-Lindgren-Saarinen varhainen huvilasuunnitelma 1900-luvun taitteesta. Tullisaaren Turholman kartanomiljööstä ja kauppaneuvos Borgströmin rakennuttamasta kolmesta huvilasta on säilynyt kaksi uusrenessanssihuvilaa 1870-luvulta sekä laaja puisto. Huvilat ja muu rakennuskanta ovat Theodor Deckerin suunnittelemia. Huviloissa yhdistyvät sveitsiläistalojen piirteet, kansanomainen puuarkkitehtuuri ja uusrenessanssi. Toinen huviloista on ollut pitkään laulaja Aino Acktén kesähuvilana. Degerön puistomaiseen kartanoalueeseen kuuluu päärakennus, vierasmaja eli rantatupa sekä asuin…
alue: 60.162651490,25.085664827 60.162044163,25.083522138 60.161995578,25.082951042 60.162090247,25.082573997 60.162964859,25.081740273 60.163528870,25.081707383 60.165395269,25.084815520 60.168379797,25.085754883 60.169955941,25.085305344 60.170176747,25.088942504 60.170123883,25.093169208 60.164246612,25.097993903 60.162733128,25.098157055 60.161515262,25.098207249 60.160629517,25.097053134 60.161852251,25.095068031 60.162207269,25.094733610 60.163314151,25.094365885 60.163668497,25.093554420 60.163956668,25.092462906 60.163975966,25.091446280 60.163853990,25.090995913 60.163777919,25.090247435 60.163721754,25.088614122 60.163367181,25.087783604 60.163229253,25.087267900 60.162651490,25.085664827
historia: Pohjoismaissa ja Venäjällä kaupungissa asuvien säätyläisten ja porvarien tapa muuttaa kesäisin maaseudulle asumaan on vuosisatoja vanha. Koskemattoman luonnon arvostus liittyi yleisempäänkin 1700-luvun lopun eurooppalaiseen luonnon ihailuun. Vilkkaan kaupunkiasumisen vastapainoksi haettiin kesäisin rauhallista maaseutuasumista, mikä alkoi säätyläisten ja varakkaan porvariston keskuudessa jo 1800-luvun alkupuolella. Helsingin ympärille muodostuneen kesähuvila-asutuksen taustalla oli paitsi Suomen maiseman ”löytäminen” myös 1800-luvun alun uuden pääkaupungin nopea kasvu. Ensimmäiset saariston kesäasunnot olivat joko aatelisten maakartanoita tai kaupunkilaisten vuokraamia kalastajamökkejä tilapäiseen käyttöön. Varsinaisten huviloiden rakentaminen, osin suureellisin huvila- ja puutarhasuunnitelmin, käynnistyi 1860- ja 1870-luvulla. Huvilan paikan valintaan vaikuttivat maisemat, laivareitit ja näkymät laivareitille, laiturit ja kalastusmahdollisuudet. Huviloita rakennettiin 1870-1890-luvulla vilkkaasti etenkin Meilahteen ja Degeröhön (vuodesta 1946 Laajasalo) sekä Espoon saaristoon. Höyrylaivaliikenne Helsingistä Degeröhön alkoi 1837 ja myöhemmin se kehittyi säännölliseksi vuoroliikenteeksi, joka mahdollisti jopa työssäkäynnin pääkaupungissa. Höyrylaivaliikenne pysyi vilkkaana 1930-luvulle asti. Tullisaaren Turholman kartanon vuokraajan ja sittemmin omistajan kauppaneuvos Henrik Borgströmin, elinkeino- ja kulttuurielämän vaikuttajan, kesänvietto Tullisaaressa alkoi 1838. Degerön Stansvikin kartanossa kesäasutus alkoi samoin jo 1800-luvun alkupuolella. Kesävieraiden määrä kasvoi 1800-luvun puolenvälin jälkeen, jolloin kartanoon rakennettiin lisää tilaa ja muutettiin vanhoja työväenasuntoja kesähuviloiksi. Ensimmäinen tontti, ns. Schaumannin huvila, vuokrattiin 1870-luvulla. Stansvikin hiekkatiet ja vanhat kaivokset mainitaan oivallisina kävelykohteina 1889 julkaistussa matkailuoppaassa. Huvilapalstojen erottamista helpotti maanjakolainsäädännön lieventyminen 1864 ja 1883 …
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Bulevardille!
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6688
temporal: i115
esittaja-musiikki: Sarmo, E.
esittaja-musiikki: i6690
saveltaja: i6686

Siltasaaren Villa
type: Fakta
content: Vuoden 1879 Helsingin puhelinluettelossa on isoisoisäni osoitteeksi merkitty "Crolls villa å Broholmen". Siis Siltasaarella. Onko tarkempaa tietoa tällaisen villan sijainnista tai kuvaa jostain saatavissa? Siltasaari (ruots. Broholmen) muodostui 1800-luvulla Kaisaniemen ja Hakaniemen välisessä salmessa sijainneesta kahdesta saaresta, Iso ja Pikku Siltasaari, jotka oli yhdistetty silloilla sekä Kaisaniemen että Hakaniemen suuntaan. Hakaniemen ja Siltasaaren välinen salmi täytettiin 1800-luvun lopulla. Pikku Siltasaari katosi ja isommasta saaresta tuli niemi. Isoisänne on siis voinut asua toisella näistä saarista. Siltasaaren historiasta kertovista teoksista ei kuitenkaan löytynyt mainintaa Crolls villasta.
language: fin
spatial: i7016
temporal: i106
lisätietoja: http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunkisuunnitteluvirasto/Artikkeli

description: Sairaalan ja sen lisärakennuksen arkkitehti
references: i6859
spatial: i6576

Kylmä, Tarja
type: Ohjaaja

Hitsaaja
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Malmin sairaala
spatial: Jollas
spatial: Ravintola Eliel
spatial: i6995
spatial: Kallion kirjasto
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Kettu, Katja

metadescription 6370
modified: 2010-02-02T16:39:10+0300

metadescription 9208
modified: 2010-06-07T12:01:41+0300

Erkko, Aatos
type: Muu henkilö

metadescription 6704
modified: 2010-02-02T15:02:44+0300

metadescription 1554
modified: 2010-09-17T11:24:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1642090~S9*fin

metadescription 7179
modified: 2010-03-23T17:22:07+0300

Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta (Yläruukki, Övre hammaren)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta muodostavat ajallisesti ja rakennuskannaltaan monipuolisen 1700-luvun alusta nykypäiviin toimineen Kimojokivarteen sijoittuvan tuotanto- ja teollisuusympäristöjen ketjun. Kimon ruukki, joka edustaa hyvin 1700-luvun ruukkiympäristöä patoineen, kankivasarapajoineen, ruukinkatuineen ja tuotantorakennuksineen, on ollut osa kautta maan ulottunutta ruukkien suuromistusta. Rautaruukkitoiminnasta alkunsa saanut Oravaisten tehdasyhdyskunta on yhtenäinen ja ainutlaatuinen kokonaisuus, jonka rakennuskanta on pääosin peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Röykasjärvestä laskevan Kimojoen varrella on noin viiden kilometrin matkalla useita peräkkäisiä koskia, joiden kaikkien rannoilla on ollut Kimon ruukkiin liittyviä tuotantorakennuksia, myllyjä, sahoja ja erityyppisiä rakenteita. Alimmasta vasarapajasta on noin kahdeksan kilometrin matka Oravaisten ruukille. Kimon rautaruukin toiminta on jakautunut kolmeen erilliseen yksikköön saman joen rannoilla (Alaruukki/Nedre hammaren, Keskiruukki/Mellanbruket ja Yliruukki/Övre hammaren). Niiden vesivoimaa säädellyt Röykasjärven rannalla oleva pato on yksi Suomen vanhimmista ja kookkaimmista. Luonnonkivipadon ulkomuurissa on ankkuriraudoin kirjaimet JJ ja RF (Johan Jennings ja Robert Finlay) sekä vuosiluku 1760. Yläruukilla (Övre hammaren) on pato ja hyvin säilynyt 1784 rakennettu, myllyksi muutettu vasarapaja. Ruukinpaikan yläpuolella on käytöstä jäänyt tielinja ja komea kivisilta. Nykyisin alueella toimii Oravaisten teatteri. Keskiruukki/Mellanbruket eli Nyhammare on nuorin Kimon kolmesta kankivasarapajasta Mutta-nimisen kosken varrella. Rakennuksen seinässä on vuosiluku 1788 ja kirjaimet BMB (Bengt Magnus Björkenheim). Alaruukki/Nedre hammaren, Kimon ruukin varsinainen ydinosa, on sijainnut alimman kaksiosaisen kosken varrella. Siellä ruukkimaisema patoineen, patoaltaineen, ruukinkatuineen ja monine tuotantorakennuksineen on säilyttänyt hyvin 1700-luvun luonteensa. Ruukin päärakennuksen lisäksi sie…
alue: 63.229924788,22.487680123 63.230400475,22.486623036 63.231332454,22.484490573 63.232270414,22.486009695 63.230140404,22.491201506 63.229114495,22.490378772 63.229924788,22.487680123
historia: Kimon ruukki sai perustamisprivilegion 1703. Masuuni rakennettiin melkein kymmenen kilometriä lähemmäksi merta, Oravaisiin. Rautamalmi saatiin Utöstä, Pohjanmeren eteläsaaristosta ja Herrängin kaivokselta Roslagenissa. Masuunilta harkkorauta kuljetettiin jokea pitkin Kimoon, jossa se taottiin kankiraudaksi. Oravaisten masuuni oli 1700-luvun lopulla Fiskarsin masuunin rinnalla ajoittain Suomen suurin takkiraudantuottaja. Kapteeni Lars Magnus Björkmanista (aateloituna Björkenheim) tuli Oravaisten ruukin omistaja 1818. Björkmanin omistajakauden alkuaika oli Oravaisissa merkittävien uudistusten aikaa. Björkmanin rakennuttama tunnusmajakka Oravaisten edustalla Stubbenin saarella Uudessakaarlepyyssä palveli ruukkien rahtilaivaliikennettä. Raudanjalostus päättyi Kimossa 1890-luvulla. Oravaisten ruukin masuunin ja valimon lopettamisen jälkeen 1867 Oravaisten historiassa alkoi tekstiiliteollisuusvaihe 1885. Tekstiiliteollisuuden kukoistuskautta olivat erityisesti 1920-luku ja 1930-luvun alku. Yhtiön nimeksi tuli Oravaisten Verkatehdas Oy / Oravais Klädesfabrik Ab 1935. Päätuotteina olivat 1960-luvun keskivaiheilla jersey- ja crimplenekankaat. Vielä 1975 tehdas työllisti noin 430 työntekijää, mutta 1988 tekstiiliteollisuus loppui Oravaisissa. Vanhan tekstiilitehtaan tiloissa aloitti toimintansa maailman johtaviin hiomapapereiden valmistajiin kuuluva KWH-Mirka.
kunta: k559
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mistä on mustat tytöt tehty?
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i53
spatial: i6948
spatial: Ravintola Fennia
spatial: i50
spatial: Ruskeasuon palloilu- ja ratsastushalli
spatial: i46
spatial: i7165
temporal: 1960-luku
temporal: i114
temporal: i115
kirjoittaja: Järvelä, Jari

Korttelin kuningatar
type: Dekkari
language: fin
relation: i8760
spatial: i8526
spatial: Lauttasaari
spatial: i8525
spatial: i7251
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2120
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 6964
modified: 2010-01-19T15:03:22+0300

Helsinki paras foxtrot
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i109
esittaja-musiikki: i402
esittaja-musiikki: i9150
saveltaja: i9151
saveltaja: i9152

Kaipiaisten rautatieasema (asemapäällikön talo)
type: AreaOfInterest
alue: 60.900391906,27.122531176 60.900375219,27.121824053 60.900960250,27.121786148 60.900953818,27.122445771 60.900391906,27.122531176
kunta: k286
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Pakilan Petsamoa, eli Länsi-Pakilan reunamia Välitalontien pohjoispuolella ja Pakilantien länsipuolella, alettiin rakentaa kolmekymmentäluvun lopulla." (S. 6.)
references: i4923
spatial: i62

metadescription 9110
modified: 2010-09-17T11:28:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1921856~S9*fin

Immilän, Kumian ja Seestan myllyt (Seestan mylly)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nastolan Salpausselän pohjoispuolisen alueen lukuisien järvien koskiin on keskittynyt 1500-luvulta alkaen merkittäviä myllymiljöitä, joiden nykyinen rakennuskanta muodostaa eheitä ja ajallisesti sekä toiminnallisesti kerroksellisia kokonaisuuksia luonnonkauniilla paikoilla. Koskipaikkojen myllyt edustavat varhaisen teollisuuden rakennuksia, joiden lähiympäristöihin ovat liittyneet myös mylläreiden asuinrakennukset. Immilän mylly sijaitsee Ruuhijärvestä Sylvöjärveen laskevan Immilänjoen alajuoksulla. Paikalla toimineiden myllyjen ja sahojen vaikutuksesta kosken ympärille on rakentunut kylämäinen asutus. Myllyistä on säilynyt Immilän piirin 1901 valmistunut myllyrakennus. Tontilla on lisäksi kaksi kaksi myllärin asuntoa ja sepän asunto. Kumian myllyt sijaitsevat Salajärven rannalla paikassa, jossa laskujoki halkaisee Salajärven ja Isokukkasen välisen kapean kannaksen. Kumian myllyn vanhempi, hirsinen myllyrakennus on 1890-luvulta ja korkea vehnämyllyrakennus 1930-luvulta. Tallin ja muuntajarakennuksen lisäksi kokonaisuuteen liittyy tien varrella oleva kivinen asuinrakennus. Seestan 1830-luvulla rakennettu vesimylly sijaitsee Kivijärvestä Salajärveen laskevan Seestanjoen Sepänkoskessa. Hirsiseen myllyrakennukseen liittyy lähellä sijaitseva entinen myllärin asuinrakennus.
alue: 61.036981701,25.871356029 61.036697197,25.871289811 61.036720962,25.869710499 61.036955768,25.869727630 61.036981701,25.871356029
historia: Nastolan asutus keskittyi jo kivi- ja rautakaudella Salpausselän pohjoispuoliselle järvialueelle. Keskiajalla muodostunut kyläasutus keskittyi muutamaan järvien rannoille rakennettuun monitaloiseen kylään. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla, Nastolan kirkonkylässä oli 9 taloa, Immilässä 14 ja Uusikylässä 8. Immilän koski on ikivanha myllypaikka, jossa on ollut Immilän ja Uudenkylän yhteismyllyjä 1600-luvulta alkaen. Kosken ääreen rakennettiin myös Uudenkylän rusthollin ja Arrajoen kartanon myllyt 1600-luvulla. Arrajoen kartanon saha aloitti sahaustoiminnan koskella 1700-luvun loppupuolella. Immilän myllymäelle asettui asumaan mylläreitä 1820-luvulta lähtien. Myöhemmin koskelle siirtyi useita käsityöläisiä, jolloin paikalle kasvoi pienimuotoinen myllykylä. Vielä 1950-luvun alussa koskessa toimi kolme myllyä, sähkölaitos ja kaksi sahaa. Myllypaikan myllyjen ja sahojen toiminta päättyi 1950- ja 1960-luvulla, jonka jälkeen rakennuskantaa ja uittorännejä on purettu. Nastolan kirkonkylän ja Kumian kylän tilalliset rakensivat jalkamyllyn Kumian kosken rannalle viimeistään 1500-luvulla. Ruuhimäkeläiset rakensivat myöhemmin, 1600-luvun lopulla, vastarannalle kylän oman kotitarvemyllyn. Kumian 1889 rakennetuttu mylly toimi aluksi vesirattaalla, joka korvattiin 1919 tehokkaammalla vesiturbiinilla. Kumian vehnämylly suunniteltiin Itä-Hämeen maanviljelysseurassa 1933. Myöhemmin vastaavia korkeita vehnämyllyjä rakennettiin enemmänkin sähkö- tai höyrymyllyinä. Myllystä tuli Nastolan ja lähipitäjien suosituin ja se vaikutti olennaisesti vehnän viljelyn yleistymiseen seudulla. Kauppaneuvos S. Pajarinen rakennutti 1939-1941 kivisen asuinrakennuksen, jossa oli hänen asuntonsa lisäksi mylläreiden asuntoja. Myllyn yhteydessä toimi ryynimylly ja pärehöylä. Myllytoiminta päättyi 1964. Seestan 1600-luvulla perustetun kartanon vesimylly toimi Sepänkoskessa aina 1940-luvulle saakka. Myllärin asuntona oli kartanon torppa. Vanhan ratasmyllyn tilalle voimanlähteeksi tuli 1900-luvun alkupuole…
kunta: k532
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7081
modified: 2010-02-04T16:41:49+0300

Keravan vankila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Keravan vankilan vaiheet maan ensimmäisenä valtion kasvatuslaitoksena ja sen jälkeen nuorisovankilana ilmentävät nuoriin rikoksentekijöihin kohdistuneen julkisen vallan huolenpidon historiallista kehitystä. Monipuolinen ja hyvin säilynyt rakennuskanta ja kehystävien peltoaukeiden luonnehtima laitosmaisema vahvistavat laitoksen asemaa lastenhuollon ja vankilatoiminnan avainkohteena. Keravan vankila, alkuaan kasvatuslaitos, sijaitsee Keravanjoen viljelymaisemassa. Laitoksen monipuolista, monessa vaiheessa syntynyttä rakennusryhmää hallitsee päänäkymissä lehmuskujan päättävä, arkkitehtuuriltaan ilmeikäs kolmikerroksinen päärakennus 1880-luvulta. Alusta pitäen laitosalueelle on antanut leiman lähipiirin huoliteltu ja hyvin hoidettu, osin puistomainen ympäristö, joka toimii välittävänä vyöhykkeenä rakennusryhmien ja laitoksen toimintaa alusta pitäen palvelleiden peltoaukeiden välissä.
alue: 60.420689556,25.128191599 60.428123912,25.128858161 60.437102467,25.131475832 60.435797593,25.150749101 60.427481040,25.148070278 60.424162633,25.144171286 60.422605247,25.142317990 60.420689556,25.128191599
historia: Suomeen ryhdyttiin perustamaan kasvatuslaitoksia sen jälkeen, kun vuoden 1889 rikoslaissa oli säädetty 7-14 -vuotiaiden määräämisestä tuollaisiin laitoksiin. Ensimmäinen, pojille tarkoitettu kasvatuslaitos avattiin 1891 silloisen Tuusulan kunnan alueella. Tämän Koivula-nimisen laitoksen perustamisvaiheen rakennuskanta, johon nykyinen päärakennus sisältyi, suunniteltiin Yleisten rakennusten ylihallituksessa arkkitehti Florentin Granholmin johdolla ja toteutettiin 1888-1890. Laitosta täydennettiin tuntuvasti 1890-luvun lopun ja 1900-luvun alkuvuosien rakennusvaiheissa, joiden eräänä perusteluna oli paikkaluvun lisääminen 70:stä 100:aan. Näissä rakennusvaiheissa laitokseen lisättiin suurehko talousrakennus, joka sisälsi mm. juhla-, rukous- ja ruokailusalin sekä laulu- ja voimistelusalin, sekä johtajan ja muun henkilökunnan asuintaloja, työ- ja pajatiloja, navetan (nykyinen kurssikeskus). Arkkitehtuurisuunnittelusta huolehti Yleisten rakennusten ylihallitus. Koivulan kasvatuslaitos muutettiin 1927 Keravan nuorisovankilaksi ja rakennuksiin tehtiin runsaasti muutoksia. Näkyvin ilmaus laitoksen muuttuneesta luonteesta oli päärakennuksen taakse 1930-luvun alussa valmistunut sellisiipi. Laitoksen uudempaa rakennuskantaa edustaa 1960-luvun nuoriso-osasto, joka sijaitsee hieman erillään päälaitoksesta.
kunta: k245
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin Kaupunki. Kaupunginorkesteri
type: Muusikko

Kivistö, Kalevi
type: Poliitikko
spatial: Eduskuntatalo

Alvar Aalto en arkitektur som förgyller vardagen
type: Tietokirja
language: swe
relation: i4311
spatial: i22
spatial: i6895
temporal: i114
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i116

metadescription 2265
modified: 2010-02-04T16:41:47+0300

metadescription 9370
modified: 2010-08-13T12:02:20+0300

bibliographic citation: "Poliisitiedote. Henkirikos Alppilassa. Sunnuntaina 17.9. noin klo 16.30 surmattiin Porvoonkatu 21:ssä sijaitsevassa asunnossa helsinkiläinen nuorehko mies. Poliisi on ottanut kiinni teosta epäillyn, toisen nuorehkon helsinkiläismiehen. Henkirikosta tutkitaan murhana." (s. 25)
description: Tässä osoitteessa tapahtuvasta murhasta kirjan tapahtumat lähtevät liikkeelle.
references: i2485
spatial: i9394

sisältää tapahtuman
type: ObjectProperty
domain: HistoricalEvent
domain: Event
label: contains event @en
range: HistoricalEvent
range: Event
inverse of: is contained in

Timo Harjunpää
type: Fiktiivinen henkilö

Narinkka 1981
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
language: swe
relation: Byström, Anders
spatial: i79
spatial: i6598
spatial: i6964
spatial: Herttoniemen saviastia- ja kaakelitehdas
spatial: i16
temporal: 1700-luku

metadescription 7675
modified: 2010-02-04T16:47:46+0300

metadescription 213
modified: 2010-09-17T11:23:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1715365~S9*fin

Ekebladin paviljonki / Ehrensvärd-museo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T07:31:34.772+00:00
modified: 2012-12-27T14:21:24.648+00:00
subject: p38483
subject: p32363
asset ID: B40
kuvailu: Ekebladin paviljonki oli Susisaaren suuren linnanpihan pääterakennus, joka ympäröiviä bastioneja korkeampana ja julkisivultaan taitteisena arvokkaasti sulki valeperspektiiviaukion ylälaidan. Paviljonki rakennettiin linnanpihan ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1751-1756. Talo oli komendantin asuntona, kanslia- ja piirtämötiloina. Augustin Ehrensvärd asui rakennuksessa Viaporissa ollessaan. Ekebladin paviljongin takana oli vuosina 1761-1770 rakennettu korkea, nelikerroksinen Kenraalintalo. Rakennukset liittyivät toisiinsa Kenraalintalon matalien siipirakennusten välityksellä. Siipien väliin jäi pieneksi linnanpihaksi kutsuttu aukio. 1800-luvun alkupuolella Susisaaren linnanpiha oli kuten Ruotsin vallan aikanakin hallintoaukiona ja Ekebladin paviljonkiin oli sijoitettu Viaporin komendantin huoneisto, kanslia, kirjurit ja arkisto, varastoja sekä upseerikerho. 1842 uusittiin taloon peltikatto. 1846 tehtiin peruskorjaus, lattiat korjattiin, uunit muurattiin uudelleen ja maalattiin sisäseinät. Krimin sodan pommituksessa linnanpiha vaurioitui pahoin, pommituksen jälkeen vain viisi huonetta oli asuinkunnossa, muuten talon ikkunat, ovet ja savupiiput olivat hajalla ja puuosat palaneet. Korjaustöihin ryhdyttiin ripeästi, jo 1857 kolme huonetta holvattiin ja muutettiin ne asuinhuoneiksi. Paviljongin toinen puoli saatiin siten kunnostetuksi. Upseerien lisäksi rakennuksessa asui myös puutarhuri. Alakertaa käytettiin varastona. Paviljongin toinen puoli päätettiin kuitenkin purkaa korjauskelvottomana. 1880-luvulla tehtiin joka vuosi pieniä huoltokorjauksia: sisämaalausta paranneltiin ja tehtiin venetsialainen ikkuna ovineen, mutta toteutettiin myös isompia hankkeita, kuten korotettiin ulkoseiniä ja osaan taloa tehtiin uusi vesikatto. Vankileiriaikana rakennus oli Viaporin komendantin kenraali Kivekkään yksityisasuntona. 1920-luvun alussa Ekebladin paviljonkiin sisustettiin Viaporin ruotsalaisajasta kertova Ehrensvärd-museo, jota edelleen ylläpitää vuonna 1921 perustettu Samf…
historia: Ekebladin paviljonki oli Susisaaren suuren linnanpihan pääterakennus, joka ympäröiviä bastioneja korkeampana ja julkisivultaan taitteisena arvokkaasti sulki valeperspektiiviaukion ylälaidan. Paviljonki rakennettiin linnanpihan ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1751-1756. Talo oli komendantin asuntona, kanslia- ja piirtämötiloina. Augustin Ehrensvärd asui rakennuksessa Viaporissa ollessaan. Ekebladin paviljongin takana oli vuosina 1761-1770 rakennettu korkea, nelikerroksinen Kenraalintalo. Rakennukset liittyivät toisiinsa Kenraalintalon matalien siipirakennusten välityksellä. Siipien väliin jäi pieneksi linnanpihaksi kutsuttu aukio. 1800-luvun alkupuolella Susisaaren linnanpiha oli kuten Ruotsin vallan aikanakin hallintoaukiona ja Ekebladin paviljonkiin oli sijoitettu Viaporin komendantin huoneisto, kanslia, kirjurit ja arkisto, varastoja sekä upseerikerho. 1842 uusittiin taloon peltikatto. 1846 tehtiin peruskorjaus, lattiat korjattiin, uunit muurattiin uudelleen ja maalattiin sisäseinät. Krimin sodan pommituksessa linnanpiha vaurioitui pahoin, pommituksen jälkeen vain viisi huonetta oli asuinkunnossa, muuten talon ikkunat, ovet ja savupiiput olivat hajalla ja puuosat palaneet. Korjaustöihin ryhdyttiin ripeästi, jo 1857 kolme huonetta holvattiin ja muutettiin ne asuinhuoneiksi. Paviljongin toinen puoli saatiin siten kunnostetuksi. Upseerien lisäksi rakennuksessa asui myös puutarhuri. Alakertaa käytettiin varastona. Paviljongin toinen puoli päätettiin kuitenkin purkaa korjauskelvottomana. 1880-luvulla tehtiin joka vuosi pieniä huoltokorjauksia: sisämaalausta paranneltiin ja tehtiin venetsialainen ikkuna ovineen, mutta toteutettiin myös isompia hankkeita, kuten korotettiin ulkoseiniä ja osaan taloa tehtiin uusi vesikatto. Vankileiriaikana rakennus oli Viaporin komendantin kenraali Kivekkään yksityisasuntona. 1920-luvun alussa Ekebladin paviljonkiin sisustettiin Viaporin ruotsalaisajasta kertova Ehrensvärd-museo, jota edelleen ylläpitää vuonna 1921 perustettu Samf…
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikkaan liittyvä toimija: Nyberg, Carl Petter
paikkaan liittyvä toimija: p1616
paikkaan liittyvä toimija: p1660
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.144281124986236
long: 24.98578138351445

bibliographic citation: 68-Kannelmäki, ja peilin luona pieni poika seisoi, harjanvartta kuin kitaraa rämpytti. Raukka riemusta sekaisin
references: i598
spatial: Kannelmäki

metadescription 473
modified: 2010-09-17T11:13:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1860078~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1684939~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1366275~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1366357~S9*fin

Ympäristötaidetta Kivinokassa
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Kivinokka
temporal: i116
kirjoittaja: Haapanen, Eero
kirjoittaja: Johansson, Hanna
kirjoittaja: Westö, Kjell
kirjoittaja: Hautajärvi, Harri

bibliographic citation: "--Mutta mikä säilyttää värinsä,/ elleivät punainen kortti, carte rouge,/ suolojen sulaessa jäähtyvät liuokset./ Mikä muu säilyttää, ei menetä -/ jos eivät varhaisin elämys, liikenteen aromi -/ isovanhempieni Mechelininkadulla,/ päivien kuulemat ja tallettamat sanat,/ jos niitä ei päästetä lähtemään.--" (Runosta 'Pigmentit', s. 52)
references: Minkä tietäminen on ihmiselle välttämätöntä
spatial: Mechelininkatu

metadescription 8126
modified: 2010-02-02T15:42:43+0300

metadescription 5622
modified: 2010-09-17T11:08:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 6097
modified: 2010-09-17T11:23:12+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Leineperin ruukki ja yhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Leineperin eli Fredriksforsin ruukinmiljöö on yhtenäisenä säilynyt alue, johon sisältyvät lähes kaikki suomalaisille rautaruukeille tyypilliset rakennukset ja rakenteet. Teollisuushistoriallisesti Leineperi on yksi maamme mielenkiintoisimmista ruukinalueista monipuolisen rakennuskantansa ansiosta ja restauroituna se antaa selkeän kuvan ruukkien historiallisesta ympäristöstä. Ruukinalueelle johtaa lännestä peltoaukean yli puukujanne. Ruukinalueen rungon muodostaa Kokemäenjokeen laskeva Kullaanjoki ja siinä oleva koski patoineen. Padon alapuolella sijaitsevat keskeiset tuotantorakennukset, masuuni ja sahaksi muutettu kankirautavasarapaja. Pajan punatiilinen osa on 1860-luvulta, kuonatiilinen laajennusosa vuodelta 1883. Leineperin masuuni on yksi neljästä maassamme ehjänä säilyneestä masuunista ja se on masuunityyppinsä ainoa edustaja. Multahirsirakenteisen masuunin alaosa on rakennettu 1826 ja sitä on korotettu 1861. Ruukinkartano ja seppien asunnot ovat ryhmittyneet kahteen riviin suoran ruukinkadun molemmin puolin Kullaanjoen etelärannalle. Kaikki rakennukset on tehty ilmeisesti 1860-luvun jälkipuoliskolla. Puiston ympäröimä päärakennus on tyyliltään uusklassistinen. Työväenasuntojen tuntumassa on samoin 1860-luvulta peräisin oleva tiilinavetta ja samanikäinen suuri savesta ja tiilestä tehty leivintupa, ns. Savipakari. Fredriksforsin muista talousrakennuksista on kulttuurihistoriallisesti merkittävin masuunin vieressä sijaitseva kolmikerroksinen tiilinen viljamakasiini, jonka on 1824 suunnitellut Intendentinkonttorissa arkkitehti C. Bassi. Ruukinpadon yhteydessä oleva kolmiaukkoinen kiviholvisilta on 1860-luvulta. Pohjoisrannalla sillan kupeessa oleva ns. Pehtorin talo on rakennettu aikaisemmin kaksikerroksisen konttorirakennuksen paikalle noin 1915. Vasarapajan vieressä oleva hirsinen rauta-aitta lienee 1800-luvun keskivaiheilta. Kansakoulu on valmistunut 1888. Leineperin monivaiheisesta sahahistoriasta on muistomerkkinä kankivasarapaja, joka on muutettu sahaksi 19…
alue: 61.438999840,22.098072502 61.439236715,22.084155252 61.440520803,22.082617978 61.442619302,22.082808996 61.444597462,22.087150374 61.446345540,22.095458835 61.445442456,22.101078463 61.443336994,22.103025846 61.439826118,22.099424879 61.438999840,22.098072502
historia: Majuri Berndt Johan Hastfer perusti Fredriksforsin ruukin Leinebergin tilan maille 1771. Samana vuonna valmistui kaksi erillistä vasarapajaa noin puolen kilometrin etäisyydelle toisistaan. Hastfer sai 1781 luvan perustaa toisen ruukin Fredriksforsista noin 2,5 km länteen saman joen alajuoksulle. Solakoskeen perustetusta uudesta ruukista käytettiin nimeä Fredriksberg ja Solla. Fredriksbergin alueella ei ole jäljellä ruukin aikaisia rakennuksia. Leineperi tunnetaan sahanpaikkana jo 1630-luvulla, jolloin Anolan kartano käytti sen koskessa sahamyllyä. 1700-luvulla Sahakoskessa toimi talonpoikainen kotitarvesaha ja -mylly. 1781 perustettu Leineperin eli Fredriksforsin ruukki rakennutti oman sahansa 1782. Ruukinkartano maaomaisuuksineen siirtyi 1877 Antti Ahlströmille, jonka toimesta nippuvasarapaja muutettiin vesisahaksi 1880. Sen toiminta vientisahana päättyi 1892. Raudanvalmistus päättyi 1908. Entinen kankivasarapaja toimi kotitarvesahana 1920-1962. Paja restauroitiin sahakäyttöä kuvaavaan vaiheeseen. Leineperin koulu rakennettiin Ahlströmin toimesta. Ruukin ydinalueen rakennukset restauroitiin 1990-luvulla, jonka jälkeen alue on ollut matkailukäytössä.
kunta: k886
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: saha
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Uutuudet kirjastossa
type: Fakta
content: Kuinka kauan kestää ennen kuin uusi CD- ja DVD-levy on lainattavissa Helmet-kirjastossa? Entä milloin uusi kirja on lainattavissa? Tähän ei ole yhtä ainoaa vastausta. Aineiston käsittelyajat vaihtelevat. HelMet-kirjastot ovat hallinnollisesti neljä (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen) eri kirjastoa, joilla on kullakin omat menetelmänsä. Vastaamme tässä vain Helsingin osalta. Kirjojen yms. julkaisussa syksy ja kevät ovat ruuhkaisinta aikaa, jolloin käsittelyajat voivat venyä. Kysytyimpiä nimekkeitä pyritään käsittelemään nopeammin kuin vähemmän kysyttyjä. Käsittelyyn menee suomenkielisillä kirjoilla 2-3 viikkoa. Vieraskielisillä enemmän. Musiikkiaineisto käsittely vaihtelee enemmän. Nopeimmat tulevat vajaassa viikossa, mutta keskiarvo on noin kuusi viikkoa. Elokuvien käsittelyyn menee myös pari viikkoa, mutta elokuvien osalta olemme lapsipuolen asemassa. Kirjastot eivät saa elokuvia samaan aikaan kuin kaupat, vaan saamme usein lainausoikeudet kuukausien viiveellä. Täytyy myös muistaa, että Helsinki hankkii yleisistä kirjastoista eniten aineistoa koko maassa, esimerkiksi vuonna 2005 yhteensä 123 237 kappaletta ja 27 064 nimekettä. Lähde: Hankinta- ja luettelointitoimisto, Helsingin kaupunginkirjasto
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

description: Taideteollisen korkeakoulun opiskelijat suunnittelivat kirkollisia tekstiileitä ja esineitä Mustasaaren leirikeskuksen kappeliin 2004-2005.
references: Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
spatial: Mustasaari

Ruutikellari A31
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T11:13:56.337+00:00
modified: 2012-12-27T14:27:21.572+00:00
subject: p33630
subject: p39617
asset ID: A31
kuvailu: Väliseinällä kahteen osaan jaettu, tynnyriholvattu ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 4:n käyttöruutikellariksi. Rakennus peitettiin maalla samana vuonna. Rakennuksen ulkoseinät ovat harmaakiveä, pitkittäinen väliseinä ja holvit sen sijaan tiiltä. Vuonna 1888 kellarin maapeitettä vahvistettiin ja se peitettiin turpeella. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero Ruutikellari 12. Lähteet: MV SL VIK A 195-231,290-296 MV SL Rakhist.Brännback,Ebba 1978 Kustaanmiekan länsirannan patterit . MV SL Hist Rosén ,Helena 1985 Suomenlinnan linnoitusmaisema.
historia: Väliseinällä kahteen osaan jaettu, tynnyriholvattu ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 4:n käyttöruutikellariksi. Rakennus peitettiin maalla samana vuonna. Rakennuksen ulkoseinät ovat harmaakiveä, pitkittäinen väliseinä ja holvit sen sijaan tiiltä. Vuonna 1888 kellarin maapeitettä vahvistettiin ja se peitettiin turpeella. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero Ruutikellari 12. Lähteet: MV SL VIK A 195-231,290-296 MV SL Rakhist.Brännback,Ebba 1978 Kustaanmiekan länsirannan patterit . MV SL Hist Rosén ,Helena 1985 Suomenlinnan linnoitusmaisema.
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.13864588355293
long: 24.98803443908696

Aro, Tuuve
type: Kirjailija

metadescription 7911
modified: 2010-02-17T16:49:07+0300

metadescription 8386
modified: 2010-01-08T15:10:33+0300

metadescription 5882
modified: 2010-09-24T10:29:19+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Töölön perukoiden pakkilaatikoin sisustetusta poikamiesboksista alkaa seikkailu, jonka alati yllätyksellisenä oppaana toimii maisteri Joosef Huttunen – "lapsi, hullu, narri, petkuttaja ja maailman ihanin mies".
references: i9681
spatial: i22

Suur-Jämsän empiretalot (Honkanen)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Jämsän alueella on useita 1800-luvun alkupuolen vauraasta ja tyylitietoisesta rakentamisesta kertovia asuinrakennuksia. Suurten talonpoikaistilojen uudet päärakennukset tai pihapiirin laidalle rakennetut syytinkitalot on rakennettu ja uudistettu empiretyylin yksityiskohtia mukaillen. Rakennukset, joissa monessa on aumakatto, on vuorattu ajanmukaisella vaakavuorauksella. Koriste-elementteinä ovat nurkkien pilasterit, tyylitellyt joonialaiset pilasterit ja ikkunoiden profiloidut listat ja joskus maalatut otsalaudat. Ominaista näille rakennuksille ovat komeat kaksoispylväiden ja kaari-ikkunoiden koristamat umpikuistit. Parhaat esimerkit Jämsän empiretaloista ovat Ruotsula vuodelta 1824 ja Säyrylän kylässä oleva Kuikka 1830-luvulta, Hinkkala 1830-luvulta sekä Honkasen 1834 tyylinmukaistettu päärakennus ja vierasrakennus 1840-luvulta Jämsänkoskella.
alue: 62.110558327,25.105197562 62.112567540,25.104320798 62.115682289,25.104298358 62.116047882,25.106279442 62.115609283,25.109452570 62.116055930,25.113200834 62.114528126,25.113484107 62.113709731,25.112504179 62.112306295,25.113131274 62.111511403,25.113169949 62.110252572,25.111631440 62.109930262,25.108227525 62.110558327,25.105197562
historia: Rakentajina Jämsässä toimivat perimätiedon mukaan kesäksi paikkakunnalle Pohjanmaalta tulleet kirvesmiehet sekä Turun puuseppäammattikunnassa oppinsa saaneet oman paikkakunnan miehet. Ulkomaalauksessa käytetyt empirevärit saatiin Turussa maalariopissa olleen jämsäläisen maalarin Fredrik Wilhelm Römanin välityksellä. Jämsänjokilaakso tunnettiin Keski-Suomen vilja-aittana, joka yhdessä metsien ja koskeen perustettujen myllyjen ja sahojen kanssa takasi alueelle vaurautta, joka näkyi näyttävänä rakentamisena. Pohjalaiset kirvesmiehet rakensivat useita talonpoikais-empireä edustavia asuin- tai vierasrakennuksia Keski-Suomen alueelle 1820-luvulta aina 1860-luvulle. Ilmiö liittyi tyylivaikutteiden siirtymiseen rannikolta sisämaahan ja toisaalta Pohjanmaan taloudelliseen taantumaan laivanrakennuksen ja tervanpolton vähenemisen jälkeen sekä Keski-Suomen vaurastumisen alkuun, jossa keskeisinä tekijöinä olivat alueen laajat metsät ja vesivoimavarat.
kunta: k182
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Herttoniemen puiston salakokous
type: Fakta
content: Kuulin, että Herttoniemen Kartanonpuistoon on istutettu puita paikalle, jossa Anjalanliiton miehet tapasivat muinoin salaa, ja että paikalla olisi joskus ollut kylttikin ko. asiasta. Itse en ole paikkaa löytänyt. Miten on asian laita? iGS-toimitus kääntyi kysymyksesi kanssa Helsingin kaupunginmuseon asiantuntijoiden puoleen, josta vastattiin seuraavasti: Herttoniemen kartanon puistossa oli noin 1980-2002 seuraavansisältöinen muistolaatta: Tällä paikalla pitivät Anjalanliiton miehet salaisen kokouksen 1700-luvun lopulla. Muistoksi siitä istutettiin 1820-luvulla tähän 12 puuta kehässä ja yksi puu keskelle. Vuoden 1916 myrskyssä osa puista kaatui. Herttoniemen museo På denna plats höllo Anjalaförbundets män ett hemlig möte på 1780-talet. Till minne av mötet planterades senare under C-O Cronstedts tid före 1820 en ring av 12 lindar och ett trettonde träd i mitten. År 1916 föll en del träd omkull i stormen. Hertonäs museum Laatta poistettiin vuonna 2002 paikoiltaan Herttoniemen kartanomuseon puistosta, missä se oli noin 20 vuoden ajan. Laatan muistaa sijainneen paikallaan tässä aikahaarukassa muun muassa asianajaja Juha Matti Haarti Helsingistä. Herttoniemen kartanon museon intendentin Sigbrit Backmanin toivomuksesta laatta poistettiin kesällä 2002, koska hänen mukaansa laatassa kerrottu tieto ei pidä paikkaansa. Rakennusviraston viherosaston kartanovastaava Tuuli Ylikotila otti laatan talteen ja luovutti sen Helsingin kaupunginmuseon tutkija Jaakko Ojanteelle museoon tallennettavaksi 28. 5. 2003. Kaupunginmuseon kanta on siis ettei Herttoniemen kartanolla ja Anjalan liitolla ole mitään tekemistä keskenään. Asiasta on kuitenkin kiistelty 1990-luvun puolivälissä, ja kaupunginmuseo on tehnyt 1994 sitä koskevan selvityksen. Myös Ilta-Sanomista 31.1.1994 löytyy Timo Kilven kyseistä kiistaa koskeva artikkeli.
language: fin
spatial: i6405
temporal: i116
temporal: i115
temporal: 1700-luku
temporal: 1990-luku

description: Keidas kivikaupungin sydämessä-artikkeli
references: i5153
spatial: i6919

Storyville
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Ravintola Storyville
temporal: 1990-luku
temporal: i116
kirjoittaja: i4138

Uimastadion
type: Rakennus
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1888932942325
long: 24.9308999253684

Slangia Kalliosta
type: Fakta
content: Miksi slangi aina yhdistetään Kallioon? Sehän vasta liitettiin vuosisadan vaihteessa stadiin. Nim. Yks heebe rööperistä kysyy Ehkä Kallio tosiaan mainitaan Rööperiä useammin stadin slangin syntymäpaikkana. Syynä voisi olla stadin slangin syntyhistoria, joka liittyi teollistumiseen ja muuttoliikkeeseen 1800-luvun loppupuolella. Muuttoliike oli erityisen voimakasta juuri Pitkänsillan pohjoispuolelle. Nopeasti kasvaneet suomalais-ruotsalaiset yhteisöt loivat edellytykset stadin slangin syntymiselle, slangi yhdisti saman korttelin suomen- ja ruotsinkielisiä yhdeksi sakiksi. Heikki Paunonen toteaa näin: "Stadin slangi ei olisi myöskään voinut syntyä muualla kuin Helsingin työläiskortteleissa. Vain täällä kieliryhmien rajat eivät nousseet korkeiksi. Sen sijaan Pitkänsillan eteläpuolella, Krunikassa ja Töölössä, suomen- ja ruotsinkieliset pojat kävivät kiivasta kielitaistelua keskenään. Heidän keskuudessaan ei ollut samanlaisia suomalais-ruotsalaisia poikajoukkoja kuin Pitkänsillan pohjoispuolella." Mutta kyllä Rööperin slangikin on kuuluisaa - väkeä oli vain vähemmän ja liikkuvuus pienempää. Kannattaa tutustua erinomaisiin slangi-sivuihin, Slangi.nettiin!
language: fin
spatial: Kallio
temporal: i106
lisätietoja: http://koti.mbnet.fi/joyhan/H221.html

metadescription 90
modified: 2009-04-29T08:22:59+0300

150 vuotta psykiatriaa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i25
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i105
temporal: i108
temporal: i106
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i109
kirjoittaja: Achté, Kalle

Merimiehenkatu 18
type: Osoite
is part of: i34
lat: 60.1604865619264
long: 24.9391564934946

metadescription 8622
modified: 2010-09-17T11:27:48+0300

metadescription 9097
modified: 2010-09-17T11:51:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1726921~S9*fin

metadescription 6593
modified: 2010-01-19T15:01:32+0300

Bulevardi 7
type: Osoite
alternative: Varman asuin- ja liiketalo
is part of: Kamppi
is part of: i6626
is part of: i6687
lat: 60.1654229931446
long: 24.9378084927094

metadescription 6927
modified: 2010-01-19T15:03:16+0300

metadescription 8882
modified: 2010-03-31T14:50:01+0300

Nordin, Reino
type: Nayttelija

Petkeleen asuinalueet
type: AreaOfInterest
kuvailu: Petkeleen asuinalue, jonka arkkitehti Alvar Aalto on suunnitellut 1950-luvulla Summan paperitehtaan johtajistolle ja työväestölle, on modernin asuntosuunnittelun korkeatasoinen edustaja. Alueen asemakaava ja rakennusten julkisivut ovat säilyneet hyvin rakennusaikaisessa asussaan. Petkeleen asuinalueet sijaitsevat metsäisessä ympäristössä Summan paperitehtaalle johtavan tien varressa Petkelvuoren rinteessä, varsinaisen tehdasalueen koillispuolella. Työväen asuntoalue, Puu-Petkele, muodostuu kahdeksastatoista puurakenteisesta kahden perheen talosta, jotka on sijoitettu kiinni tielinjaan ja yhdistetty toisiinsa aidoilla. Aidat jatkavat rakennusten katujulkisivun paneeliaihetta. Puu-Petkeleeseen kuuluu myös kolmen auton talli. Puu-Petkeleen länsipuolella on kolme paperitehtaan virkailijoiden huvilamaista valkeaksi rapattua ja tummalla laudoituksella elävöitettyä asuinrakennusta. Huviloiden pihapuistikot jatkuvat luontevasti ympäröivään metsäpuistoon.
alue: 60.539962989,27.138289268 60.540006960,27.133793622 60.540442879,27.131526645 60.541110509,27.131055293 60.542538347,27.130822954 60.542681545,27.131175111 60.544198990,27.135442557 60.544745736,27.139599809 60.542345746,27.148211320 60.540479337,27.140634636 60.539962989,27.138289268
historia: Enso-Gutzeit Oy rakensi Summan sanomalehtipaperitehtaan 1953-1955 vehkalahdelle liikenneyhteyksien kannalta keskeiselle paikalle Haminan ja Kotkan satamien väliin. Se oli toisen maailmansodan jälkeen ensimmäinen puuteollisuuden suurhanke. Valtaosa tehtaan asuinalueen taloista on myöhemmin myyty yksityisomistukseen.
kunta: k075
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Rautavaara välitti ihmisistä. Hän viihtyi parhaiten oloissa, joissa jokainen kuulija oli yksilönä läsnä ja tavoitettavissa. Hän pystyi hiljentämään monisatapäisen yleisönsä runollisilla lauluillaan. Tästä yhtenä esimerkkinä oli hänen suosionsa harjannostajaisten vetäjänä." (s 47)
description: Tapio Rautavaaran asui Oulunkylässä lähes koko ikänsä.
references: i4949
relation: i915

Yhdyntä
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6357
spatial: i6687
spatial: i6721
temporal: i110
kirjoittaja: Sahlberg, Asko

Sotkapatsas Töölössä
type: Fakta
content: Sotkapatsas Töölön kirjaston takana? Sibeliuksenpuistossa sijaitsevan patsaan nimi on Ilmatar ja sotka. Teoksen tekijä on kuvanvaistäjä Aarre Aaltonen (1889 - 1980). Se valmistui vuonna 1946. Helsingin kaupungin taidemuseon sivuilla kerrotaan patsaasta näin: Leo ja Regina Wainstainin säätiö järjesti 1939 kilpailun, jolla haettiin Helsinkiin Kalevala-aiheista veistosta. Aarre Aaltonen voitti kilpailun ehdotuksellaan Ilmatar ja sotka, ja pronssinen veistos päätettiin sijoittaa nykyiseen Sibeliuspuistoon. Veistos paljastettiin 1946. Veistoksen aihe on Kalevalan luomismyytistä. Ilmatar ilman henki on tullut raskaaksi myrskystä ja merestä ja odottaa Väinämöistä. Odottava Ilmatar kelluu meren aalloilla 700 vuotta kunnes sotka asettuu luodoksi luulemalleen Ilmattaren polvelle, munii 7 munaa ja alkaa hautoa. Haudonnasta syntyvä kuumuus saa Ilmattaren ravistamaan polveaan, jolloin munat vierähtävät rikki ja niistä syntyvät maailman elementit maa, taivas, aurinko, kuu jne. Aaltosen tekemä veistos on kiinnostava yhdistelmä kansainvälistä art deco -henkistä muotoajattelua ja kansallista eeppistä aihetta. Veistoksen hahmo tuo helposti mieleen myös klassisen mytologian Leda ja Joutsen -aiheen tulkinnat maalaus- ja veistotaiteessa. Veistoksen jalusta on Vehmaan punaista graniittia. Jalustaan on kaiverrettu lainaukset Kalevalan ensimmäisestä, Ilmatarta ja sotkaa kuvaavasta runosta.
language: fin
spatial: i7197
temporal: i110

bibliographic citation: "Itse en lainkaan usko, että samppanja pelasti henkeni, sillä kun se hetki sitten aikanaan tuli, oli isän kyydittävä äitiä koko iltapäivä edestakaisin kuoppaista Pääskylänkatua Söörnäisissä, jotta poltteet ylimalkaan lähtisivät käyntiin. (s. 23)
description: Henrik Tikkasen syntymän vauhdittaminen tapahtui Pääskylänkadulla.
references: i2608
spatial: Pääskylänkatu

Keskiyöllä asemalla
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6357
temporal: i115
esittaja-musiikki: Tavaramarkkinat
saveltaja: Akimof, Liisa

metadescription 7044
modified: 2010-09-17T11:24:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1433356~S9*fin

Erkylän kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Erkylän kartano puistoineen on yksi 1800-luvun puolivälin merkittävimmistä kartanoarkkitehtuurin edustajista maassamme. Erkylän kartanon päärakennus piharakennuksineen sijaitsee viljelysmaisemasta kohoavalla, reheviä lehtipuita kasvavalla kumpareella. Kartanon Erkylänjärveä kohti laskeva puisto ja ympäröivät pellot muodostavat laajan, yhtenäisen maiseman kartanon ympärille. Kartanon pihaan johtaa vanha koivukuja. Kartanon puistossa on muistokivellä varustettu neljän saksalaissotilaan hauta. Kartanon kaksikerroksinen, hyvin vaaleaksi rapattu päärakennus on arkkitehti A.F. Granstedtin 1840-luvulla suunnittelema. Päärakennuksen arkkitehtuurille on luonteenomaista tuona aikana suositut uudet elementit kuten suuret pyörökaari-ikkunat, vahvasti ulkonevat risaliitit ja kevyt, konsolien varaan rakentuva räystäs. Kartanon päärakennuksen eteläpuolella on talouspiha, jossa on työväen asuinrakennus 1840-luvulta ja 1850 rakennettu talli. Viljelyksille johtavan tien varrella on niin ikään A.F. Granstedtin suunnittelemia, uusgoottilaisia piirteitä omaavia talousrakennuksia, joista merkittävin on entinen viljamakasiini. Pohjoisrannalla oleva kivinavetta on rakennettu 1845. Kartanomiljööseen kuuluu myös järven toisella puolella oleva Hautaniemi, jossa on paroni Carl Munckin hauta. Järven etelärannalla on alustalaisten lapsia varten 1840-luvulla rakennettu Eskon koulu ja kartanon entinen torppa, Saarentausta.
alue: 60.702427638,24.915955787 60.701418342,24.875132353 60.708840473,24.870056679 60.713207812,24.898697634 60.710436746,24.910249921 60.709725247,24.912223783 60.708394905,24.913688897 60.705401459,24.915804306 60.702427638,24.915955787
historia: Erkylän kartanon kantatilana pidetään Apolan ratsutilaa, jonka omistajat ovat tiedossa 1540-luvulta alkaen. Suurtilaksi Erkylän Apola kehittyi 1700-luvun loppupuolella. Monista omistajasuvuista ja omistajista kartanon nykyisen rakennuskannan kannalta merkittävin on kenraali, Helsingin yliopiston sijaiskansleri, Johan Reinhold Munck (1795-1865), joka rakennutti nykyisen päärakennuksen. Sen suunnitteluvaiheeseen liittyy kaksi arkkitehtinimeä. Ensimmäisen suunnitelman teki 1845 A.F. Granstedt samanaikaisesti goottilaiskoristeisen tallirakennuksen kanssa. Arkkitehti Robert von Kraemer teki klassillisemman ehdotuksensa 1846. Lopullinen, rakennuttajan 1846 hyväksymä suunnitelma, joka tietyin piirtein nojaa Kraemerin esittämään volyymiin, on A.F. Granstedtin. Granstedt myös valvoi rakennuksen yksityiskohtien toteuttamista. Viljamakasiini valmistui 1850. Päärakennusta ympäröivä laaja englantilainen puisto istutettiin 1850-luvulla. Erkylässä käytiin saksalaisten ja punaisten välillä taistelu 21.4.1918, jossa kaatui neljä saksalaista. Heidät haudattiin kartanon puistoon. Kartanon omistaja rakennutti Erkylänjärven rannalla sijaitsevan sveitsiläistyylisen Eskon koulun 1857 alustalaistensa lapsia varten ja ylläpiti opetusta Suomen ensimmäisessä kansakoulussa vuosikymmenien ajan. Erkylänjärven etelärannalla olevan Saarentaustan, kartanon entisen torpan, pitkä talonpoikaistyyppinen päärakennus rakennettiin vanhimmilta osiltaan 1789.
kunta: k086
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Leposaari
type: MuuPaikka
alternative: Kulosaaren hautausmaa
is part of: i82
lat: 60.1915531684396
long: 25.000366796363

Muusa kirjahyllyssä
type: Tietokirja
description: Muistelmateoksessaan taidemaalari, graafikko Inari Krohn kertoo lapsuusajoistaan.
language: fin
spatial: i9322
spatial: i32
temporal: i116
kirjoittaja: i1748

Kun Vanha vallattiin
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Yliopiston kahvila
spatial: i6589
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i6588

description: portaat ja kaukoputkihuone
references: Helsinki-tiloja
spatial: Observatorio

Nahkatakki
type: Kaunokirjallisuus
description: Nahkatakki tulee Suomeen Raivion matkassa. Sen piti pysyä Liimataisen päällä kunnes Pennanen hakee sen, mutta vaatekappale ottaa jalat alleen. Jalat kuuluvat Virtaselle.
language: fin
spatial: Olympiastadion
spatial: Tapulikaupunki
temporal: i116
kirjoittaja: i1773

Bulevardi 18-20
type: Osoite
alternative: Engelin talo
is part of: Kamppi
lat: 60.164525388907
long: 24.9386004510334

Kleinehin huvila
type: Rakennus
is part of: i8280
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.157879758348
long: 24.9583674191355

metadescription 7638
modified: 2009-11-02T17:14:39+0300

metadescription 9593
modified: 2011-04-21T14:19:24+0300

Bergroth, Zaida
type: Ohjaaja

entistäminen
created: 2012-05-28T11:00:27.898+00:00
modified: 2012-05-28T11:00:27.998+00:00
preferred label: restaurering @sv
preferred label: restoration @en

Liisankatu 25
type: Osoite
is part of: i7710
is part of: Kruununhaka
lisätietoja: http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/487
lat: 60.1742966467662
long: 24.9520809595027

metadescription 7898
modified: 2010-02-02T15:42:29+0300

metadescription 2130
modified: 2010-10-26T15:49:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1444363~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1621155~S9*fin

metadescription 436
modified: 2010-09-17T11:12:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1667010~S9*fin

Mikonkatu 8
type: Osoite
is part of: Kluuvi
lat: 60.1695683810906
long: 24.9446553500389

bibliographic citation: "Kononen istui aluksi sivummalle seuraamaan tilannetta tuopin takaa. Hän silmäili tiskiltä nappaamaansa ravintoloiden mainoslehdykkää. Siinä oli yllättäen artikkeli myös Kolmesta Liisasta. Jutussa väitettiin, että ennen sotia kapakan nimi oli Kairo. Ei pidä paikkaansa. Kononen oli itse käynyt täällä ennen lukemattomia sotia. Ruanda, Jugoslavia, Persianlahti, Afganistan, Eritrea, Jom Kippur, Vietnam. Nimi oli joka kerran Kolme Liisaa."
references: i2164
spatial: i8467

metadescription 7540
modified: 2010-02-04T16:47:40+0300

bibliographic citation: Sais Sörkkaan viel tsöraa, sinne skuru kyllä föraa. Tai vislaa vois issikan tsärran.
references: i827
spatial: i44

Yrjönkulma, ravintola
type: Ravintola
is part of: Kamppi
is part of: Teatro, ravintola
is part of: Yrjönkatu
is part of: i7846
lat: 60.1688784906937
long: 24.9368196255746

description: Tässä osoitteessa asuu Kytöniemien 4-henkinen perhe.
references: i1499
spatial: Rajametsäntie 34 B 27

Hangon Itäsatama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hangon Itäsatama on yksi Suomenlahden merkittävimmistä huvivenesatamista. Itäsatama laitureineen ja makasiineineen on rakennettu 1800-luvun lopulla suojaiseen Itälahden (Östra Viken) poukamaan Hangon kaupungin perustamisen aikoihin. Punaiset, yhtä lukuunottamatta puurakenteiset satamamakasiinit rajaavat Itäsataman pohjoisrantaa. 14 alueella alunperin sijainneesta 19:sta satamamakasiinista on säilynyt. Vaalea, kaartuvalinjainen Hangö Segelförening rf:n funkispaviljonki 1930-luvulta on tärkeä osa satamamaisemaa, jota kaupungin perustamisen ajoilta olevat puutalokorttelit rajaavat satama-alueen koilliskulmalla. Länsirannalla oleva Oy Granit Ab:n entinen kivihiomo on ollut yksi Suomen kiviteollisuuden merkittävimmistä edustajista.
alue: 59.822010989,22.961692176 59.821997319,22.964190440 59.821772941,22.964784170 59.821951711,22.965790635 59.822056998,22.966649495 59.822367280,22.966534634 59.822697478,22.968855712 59.822516422,22.969540762 59.821852534,22.968985190 59.821533056,22.966928320 59.821059380,22.967240215 59.819767762,22.969850584 59.818111816,22.968991963 59.818522317,22.966117804 59.817743211,22.962370893 59.821094249,22.960579525 59.822010989,22.961692176
historia: Ennen Hangon kaupungin perustamista 1874 Itälahden rannalla sijaitsi pieni kalasatama. Itäsatama rakennettiin kaupunkilaisten tarpeisiin ulkomaansataman rinnalle heti kaupungin perustamisen jälkeen. Toteutuneen suunnitelman laati 1875 ratainsinööri P.E. Böcker. Rantamakasiinit sijoitettiin kahteen suoraan riviin ja joka kolmannen väliin jätettiin palokuja. Rivien väliin jääneelle Makasiininkadullle vedettiin ratakiskot. Valtio rakennutti Telakanniemen, nykyisen Tehtaanniemen (Varsudden, nyk. Fabriksuuden) laitaan 1879 laiturin Böckerin suunnitelman mukaan ja venesataman 1880. Hangö Segelförening rf:n paviljonki valmistui 1938. Paviljongin suunnitteli arkkitehti Bertel Liljeqvist ja sen rakentaminen toteutettiin osittain alueen yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä saaduilla lahjoituksilla. Rantakadun puutalokorttelit olivat jo kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa 1874 ja 1878 asemakaavassa ja pääosa asuintaloista on rakennettu samoihin aikoihin. Nykyisen sataman länsipuolella sijaitsevasta Kuningatarvuorelta (Drottningberget) hakattiin kiveä 1700-luvun lopulla Hangon linnoituksen tarpeisiin ja myöhemmin katu- ja rakennuskiveä mm. satamalaitteiden tarpeisiin. Hangon edustalla kolmella saarella sijainneet Hangon 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun linnoitukset tuhottiin räjäyttämällä ja purettiin lopullisesti Krimin sodan aikana. Kuningatarvuorelta purettiin kaikki tuonaikaiset noin 60 rakennusta. Vuonna 1886 perustetusta Ab Granitista tuli alansa johtava yritys Suomessa. Yhtiö perustettiin lähinnä tyydyttämään pääkaupungin kasvanutta rakennustarpeiden kysyntää. Toisen maailmansodan jälkeen tiloissa toimi Suomen Väriteollisuus Oy. Tilat kunnostettiin 1980-1982 puolustusministeriön käyttöön, jonka hallinnassa rakennukset olivat vuoden 2002 loppuun saakka. Itäsataman kivihiomon vanhimman eli keskiosan suunnitteli arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjerna. Rakennusta on jatkettu tiiliosilla 1903 ja 1928.
kunta: k078
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8349
modified: 2010-01-05T15:18:27+0300

Mannerheimintie 4
type: Osoite
is part of: Kamppi
lisätietoja: http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/520
lat: 60.1668134902939
long: 24.942131824254

Fakta
type: luokka
subclass of: Text

Teiskolan kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tunnetun kirkonrakentaja Matti Åkerblomin rakentama 1780-luvun ristikirkko, pappila sekä Teiskolan kartano talouskeskuksineen muodostavat pienimuotoisen, vesistöjen tarjoamien kulkuyhteyksien varaan rakentuneen kulttuurimaiseman kiinnekohdat. Teiskolan ja Koveron vanhojen kylien muodostamaan kulttuurimaisemaan Kirkkojärven rannalla kuuluu mäen harjanteella oleva puukirkko tapuleineen, pappila Salonsaaressa ja Teiskolan kartano sekä maisemaa mukaileva maantienlinja kivisiltoineen. Varsinaista tiiviisti rakennettua kirkonkylää Teiskoon ei ole koskaan syntynyt. Kirkonseudun maatilat ovat olleet suuria. Teiskon sisäviisteisessä ristikirkossa on jyrkkälappeinen aumattu paanukatto ja ristivarsien päissä pienet eteisrakennukset. Valoisan sisätilan holvaukseen liittyy laakea välikattokupoli. Kirkossa oleva vanhempi saarnastuoli on 1600-luvulta. Kirkon vieressä on tanakka barokkitapuli sipulikupoleineen. Sen vieressä on Kuljun kylälle kuulunut hirsinen hautakappeli vuodelta 1825. Viime sotien sankarivainajille pystytetty, Kurun mustasta graniitista tehty ristiin päättyvä sankaripatsas on arkkitehti Bertel Strömmerin piirtämä 1951. Kaksikerroksinen pappila, 1920-luvun klassismin piirteitä omaava kookas puurakennus sijaitsee kirkon länsipuolella Kirkkojärven Salonsaaressa, joka on muodostettu kannaksella niemeksi pappilan rakentamisen yhteydessä 1925. Teiskolansalmen yli johtavan holvatun kivisillan läheisyydessä on Teiskon edellisten kirkkojen paikalla Kirkkojärveen pistävällä Myllyniemellä muistokivi: "Teiskon kirkon paikka, 1621, 1669-1787. Jumalan nimi on vahva linna. Hic stetit templum primum Teiskoense. Salus a Deo nostro est sedente in throne et agno". Teiskolan kartanon rakennukset Teiskolansalmen pohjoisenpuoleisessa niemessä muodostavat tiiviin ryhmän. Puistossa oleva kaksikerroksinen päärakennus "Harmaa" on 1800-luvun alkupuoliskolta, mutta sen ulkoasu 1800-luvun lopulta. Talousrakennukset ja työväen asuinrakennukset 1800-luvun jälkipuolelta ovat tien pohjoispuolell…
alue: 61.669607377,23.833384002 61.666600137,23.828351059 61.667931493,23.825736116 61.669796976,23.824903010 61.672295221,23.820991054 61.676409388,23.822422845 61.676949082,23.823962427 61.677179113,23.825683892 61.677214380,23.825860669 61.678569197,23.830134482 61.679071370,23.831252604 61.678976334,23.831621313 61.678375089,23.833883008 61.677954910,23.834805349 61.677709426,23.835559458 61.677520067,23.836748297 61.677218691,23.837335336 61.676821646,23.837638563 61.676433052,23.838443592 61.675961738,23.840579253 61.675602804,23.842144708 61.674872183,23.842800942 61.674285147,23.843774087 61.673880847,23.844779824 61.673581608,23.847206644 61.673464441,23.849080721 61.673631899,23.850060810 61.671660232,23.849256748 61.669607377,23.833384002
historia: Teiskolan kylä mainittiin kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1540. Messukylän kappeliksi 1636 perustettu Teiskon seurakunta itsenäistyi 1905 ja liitettiin 1972 Tampereen kaupunkiin. Teiskon ensimmäinen kirkko sijaitsi aivan lähellä kartanon nykyistä paikkaa Myllyniemessä. Rakennusmestari Matti Åkerblomin johdolla rakennettu nykyinen kirkko valmistui 1788 ja kellotapuli 1798. Kirkon ikkunat saivat nykyisen mallinsa 1842 Erkki Kuorikosken johdolla tehdyssä korjauksessa. Kirkkoa uudistettiin arkkitehti Josef Stenbäckin laatiman suunnitelman mukaan 1906, jolloin välikatto ponttilaudoitettiin. Penkit ja alttarilaite valmistuivat myös tuohon aikaan. Kirkkoa kunnostettiin 1960-luvun alussa. Hautausmaa otettiin käyttöön 1787 ja kirkkomaan moneen otteeseen jatketun kivimuurin vanhin osa valmistui 1825. Teiskolan kartano muodostettiin neljästä Wolmar von Slippenbachille lahjoitetusta tilasta 1680-luvulla. Säterivapautta kartano nautti 1663-1683, minkä jälkeen se ostettiin säteriratsutilaksi ja perinnöksi 1757. Teiskolan omistivat 1700-luvulla vapaaherra H.H. Boije ja asessori G. Ahlman, kumpikin Hatanpään kartanon isäntiä. Usein omistajaa vaihtanut kartano päätyi 1794 Tammelander-suvulle. Luutnantti Tammelander alkoi heti rakennuttaa tilalle uutta, kartanon nykyistä päärakennusta, jonka suunnitteli mahdollisesti turkulainen maanmittari J.G. Sacklén. Päärakennus valmistui vuosien 1806 ja 1810 välillä. 1918 lisätyn uuden keittiösiiven suunnitteli arkkitehti Birger Federley. Teiskolansalmen ylittävää, 1894 valmistunutta kivisiltaa levennettiin betonikannella 1990-luvulla. Sillan kupeessa sijaitseva kartanon venekatos on 1800-luvun loppupuolelta ja pitäjänmakasiini vuodelta 1824.
kunta: k837
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mechelininkatu
type: Katu
lat: 60.1726706915429
long: 24.9203199841269

description: Vicke Pettersson: Kaksi tarinaa vanhoilta ajoilta. Kun häpeäpaalua ja raipparangaistusta käytettiin Helsingissä.
references: i5173
spatial: i6984

description: Teos kuvaa Suomenlinnan lasten elämää 1920- ja 1930-luvuilla. Sisältää tuona aikana lapsuutensa Suomenlinnassa viettäneiden omakohtaisia tarinoita.
references: Linnoituksen iloiset lapset
spatial: Suomenlinna

bibliographic citation: "Ei se koti oikeastaan suuri ollut. Meidän perheellä, isällä, äidillä, Leenalla ja minulla, oli vain yksi huone asuttavana." (s. 8)
description: Lapsuutensa ensimmäiset vuodet taiteilija asui Katajanokan Kauppiaankadulla Krohnin suvun omistamassa isossa asunnossa.
references: Muusa kirjahyllyssä
spatial: i32

Salpalinja (Suo-Anttila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.887284691,27.839382190 60.887666468,27.843236067 60.886464695,27.845702743 60.884770330,27.847067334 60.880357745,27.843811875 60.874538422,27.830787032 60.873399492,27.823073194 60.874825264,27.819651660 60.879066357,27.820400859 60.882744781,27.831448461 60.887284691,27.839382190
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k441
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vanha Töölön tulli
type: Fakta
content: Mannerheimintie 59:n ja 108:n kohdalla on kadun varrella kuin portin pylväät ja niiden vieressä pienemmät kivitolpat. Onko tässä ollut tullinpuomi, ja mikä virka on ollut niillä pikkutolpilla? Entä onko tulli alkuperäisellä kohdalla, ja kulkiko Läntinen viertotie samalla kohdalla? Portin pylväissä on seuraava teksti: Helsingin läntinen eli Espoon tulli sijaitsi tässä paikassa, jossa kaupunginraja kulki vuoteen 1906 asti. Tulli nimettiin paikan mukaan Töölön tulliksi. Kaupungin ensimmäinen tulli oli 1640-luvulta 1820-luvulle nykyisen Etelä-Esplanadin ja Fabianinkadun kulmassa. Sieltä tulliportti siirrettiin Mannerheimintielle Aleksanterinkadun länsipään kohdalle. 1830-luvulla portti pystytettiin nykyisen Arkadiankadun kohdalle, josta se siirrettiin 1900-luvun alussa tälle paikalle. Helsingin kaupunginmuseon Kulttuuriympäristöyksiköstä arvellaan vanhojen valokuvien perusteella, että erikokoisilla kivipylväillä on ikään kuin ohjailtu liikennettä. Suurien pylväiden välistä on ohjattu kulkemaan ajoneuvoliikennettä eli esimerkiksi hevoskärryt kuormineen. Kun niiden välinen portti tai puomi on ollut kiinni, pienet pylväät niiden sivuilla ovat estäneet ajoneuvojen kulun tullin ohi piennarta pitkin, mutta jalankulkijat ovat niiden vieritse päässeet tullin ohi portin ollessa suljettunakin. Portin pilarit ovat periaatteessa alkuperäisellä paikallaan, mutta niitä on voitu siirtää kadun leventämisen yhteydessä. Läntinen Viertotie on sijainnut samalla kohdalla kuin nykyinen Mannerheimintie. Lähde: http://www.hel.fi/kaumuseo/
language: fin
spatial: i6559
temporal: i107

metadescription 8251
modified: 2010-09-17T11:26:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1792799~S9*fin

metadescription 53
modified: 2009-04-29T08:22:29+0300

bibliographic citation: "Vaimoni löysin luonnollisesti Kulosaaresta. Rikollinen palaa rikospaikalle, sukupolvesta toiseen." (s. 92)
references: i2609
spatial: i82

Kajastus
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6598
temporal: i109
lisatietoa: Elokuva on valmistunut 1930.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2in6/
näyttelijä: Ranin, Helge
näyttelijä: i8344
ohjaaja: i8343

Teatterin istumapaikat sekaisin?
type: Fakta
content: Minkä takia Helsingin Kaupunginteatterin pienen näyttämön penkkirivien numerointi on ihan sekaisin? Kaupunginteatterin tiedottaja kertoi meille, että paikkanumeroinnin "sekavuus" (esimerkiksi ensimmäisellä rivillä paikat 14 ja 29 ovat vierekkäin) johtuu katsomon muunneltavuudesta. Katsomoa on mahdollista levittää niin, että ensimmäisen viiden rivin keskelle tulee lisäpaikkoja. Näiden paikkojen numeroinnin vuoksi paikkanumerointi hyppää katsomon ollessa "normaalikoossa" lisäpaikkojen yli.
language: fin
spatial: i6560
temporal: i116

bibliographic citation: "Olen itsekin nukahtanut varmaan, sillä havahdun, kun kuulen, miten raitiovaunu kääntyy kulmassa. Se kitisee, kun pääsee Porthanin mäkeä ylös. Siitä se menee ja jatkaa kulkuaan. Vaikka eihän se yöllä kulje? Menee silti, vinkuu, itkee, valittaa. Jos menisin akkunaan ja kurkottaisin, voisin nähdä miten sähkö lyö kipinää ja heittää valokaaren taivaalle." (s. 117)
description: Matilda valvoo ennen surmatyötään:
references: Elävät ja kuolleet
spatial: i6587

metadescription 8845
modified: 2010-03-19T12:14:37+0300

Huolimattomat
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i7693
spatial: i34
temporal: i116
kirjoittaja: Hotakainen, Kari
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Salpalinja (Jauhiala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.134248217,28.091085920 61.134954926,28.090189520 61.135849779,28.089628490 61.135834416,28.091535246 61.135880535,28.093707057 61.135021678,28.093743209 61.134511947,28.093856970 61.134517790,28.093133803 61.134248217,28.091085920
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k831
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7007
modified: 2010-02-04T16:41:43+0300

Päivärinteen parantola
type: AreaOfInterest
alue: 64.879155413,25.862060247 64.880086576,25.860194415 64.881603500,25.856851749 64.883176116,25.852991080 64.883420122,25.853659785 64.883829686,25.853853207 64.884065388,25.853444900 64.884205592,25.853556116 64.884298891,25.854043902 64.884270283,25.854208990 64.884063907,25.854545689 64.884000340,25.855344723 64.884214548,25.856014738 64.884412425,25.856193692 64.884531003,25.856083302 64.884651729,25.855925788 64.884842788,25.856175381 64.884830351,25.861047194 64.884602504,25.862485324 64.884047957,25.864148289 64.883528135,25.865153749 64.882809532,25.866191078 64.881901853,25.868547620 64.881110782,25.869213129 64.880495884,25.868185256 64.879228171,25.865077724 64.879086852,25.863514832 64.878942012,25.862795121 64.879155413,25.862060247
kunta: k494
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Nousee Korkkarii Tantun Juha
references: i943
spatial: i8854

Korkeavuorenkatu 27
type: Osoite
is part of: i8854
is part of: i33
lat: 60.1638958492925
long: 24.9464521544012

Pihlajasaari
type: MuuPaikka
lat: 60.1411376714887
long: 24.9206269997079

metadescription 7267
modified: 2010-02-02T15:32:03+0300

Kälviän kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kälviän kirkonkylän raitin komea kellotapuli, kruununmakasiini sekä kirkonkylän muu rakennuskanta talonpoikaistaloineen kuvastaa keskipohjalaisen vauraan maatalouspitäjän kehitystä 1800-luvun alusta 1900-luvun alkupuolelle. Nimismiehen talo kirkon lähellä on naisasialiikkeen merkkihahmon Lucina Hagmanin synnyinkoti. Kälviän kirkonkylän asutus on sijoittunut kylän läpi virtaavan Kälviänjoen läheisyyteen. Jokivarteen 1905 rakennettu tasavartinen ja ulkoviisteinen uusgootikkana piirteitä omaava puukirkko on kylän keskeisellä paikalla. Katon harjalla kohoaa kahdeksankulmainen torni. Kirkkopihalla on lisäksi kellotapuli, muutamia vanhoja hautamuistomerkkejä, sankarivainajien muistomerkit sekä 1970-luvun seurakuntatalo. Hautausmaa hautakappeli-paarihuoneineen sijaitsee kylätien eteläpuolella. Raitin varrella, kirkonkylän maisemallisena päätteenä oleva kellotapuli kuuluu 1700-lopun komeimpiin esimerkkeihin siitä, kuinka kiviarkkitehtuurin muotokieltä sovitettiin perinteiseen hirsirakentamiseen. Barokkiklassillinen kellotapuli on koristettu pilasterein, palkistoin ja päätykolmioaihein ja sitä kattaa kupoli. Tapuli muistuttaa Tukholman Adolf Fredrikin kirkon keskitornia, joka on ollut Jakob Rijfin piirustuksille läheisin esikuva. Tapulista vähän matkan päässä oleva hirsirakenteinen kruununmakasiini on vuodelta 1844. Taajaman maisemaa rikastavat useat jokivartta reunustavilla mäkialueilla ja jokivarressa sijaitsevat maatilojen talouskeskukset vanhoine pohjalaistaloineen. Taloryhmissä on talousrakennusten lisäksi yhdestä kolmeen päärakennusta pääasiassa 1800-luvulta. Joen etelärannan Siirilässä on kaksi pihapiiriä. Jokivarressa on Suutarinmäen rakennusryhmä, johon kuuluu kaksi päärakennusta ja ulkorakennuksia. Suutarinmäen kohdalta joen yli johtavan tien varrella on Näsin talo. Kirkon naapurissa joenrannassa on Hyyppä. Se on Kälviän vanhoja kantatiloja, jonka paikalla on ollut asutusta 1500-luvulta lähtien. Pienempi Hyypän pihapiirin päärakennuksista vuodelta 1800 on nimismieh…
alue: 63.864873848,23.453006972 63.865011490,23.453296830 63.865133601,23.453484680 63.865286305,23.453700253 63.865590723,23.454091041 63.865882768,23.454270563 63.866146176,23.454318969 63.866973842,23.454679723 63.866908634,23.458655058 63.867076117,23.463215918 63.864739386,23.462194181 63.865010395,23.459160640 63.863782734,23.457862154 63.863826529,23.454534472 63.863721858,23.452992755 63.863756965,23.453599748 63.863244146,23.453483711 63.863270559,23.452938509 63.863149676,23.452881369 63.862980626,23.452812502 63.862826994,23.452398194 63.862595778,23.452391264 63.862216597,23.451879125 63.862054569,23.450797579 63.862343738,23.449148774 63.862221452,23.449037914 63.861446413,23.448304740 63.861540816,23.447606367 63.861076073,23.447177336 63.860942885,23.447916718 63.859097468,23.446433964 63.858973496,23.446901238 63.857581915,23.445722341 63.857994806,23.443394398 63.859411106,23.444606015 63.861021243,23.445594718 63.861107968,23.445990377 63.861566758,23.446392757 63.861787876,23.446310557 63.861921941,23.445282141 63.862057872,23.445301062 63.862797593,23.447307628 63.863191532,23.445679594 63.863099667,23.444669610 63.862967899,23.443221246 63.863913875,23.438277973 63.863039502,23.437395042 63.862339891,23.439723879 63.861363693,23.440380949 63.860359087,23.433448846 63.862414426,23.425090525 63.866681122,23.428885260 63.866859904,23.437263247 63.866481649,23.441143393 63.866260904,23.441580070 63.864317025,23.440033996 63.864032642,23.441803856 63.863516515,23.443820194 63.863868237,23.446724326 63.863481228,23.448865001 63.863640230,23.449585163 63.864201003,23.451162844 63.864210836,23.451563228 63.864236127,23.451737082 63.864293971,23.451824686 63.864416889,23.451800109 63.864616359,23.452456916 63.864873848,23.453006972
historia: Kälviän jokivarren asutus vakiintui 1500-luvun loppupuolella. Kälviä itsenäistyi Kaarlepyystä (Kokkola) omaksi pitäjäkseen 1639. 1600-luvulla Kälviän taloluku pysytteli 30 talon tienoilla, 1737 pitäjässä oli 33 taloa ja 1830 44 taloa. Kälviän ensimmäinen kirkko rakennettiin pitäjän itsenäistyttyä jokivarteen Hyypän talon peltopalstalle 1640. Nykyinen kirkko rakennettiin 1905 edeltäneen 1700-luvun ristikirkon hirsistä vanhalle paikalle rakennusmestari O.V. Renellin piirustuksen mukaan ja rakennusmestari Sakari Tuoriniemen johdolla. Kellotapulin alkuperäiset suunnitelmat teki Jacob Rijf 1796. Yli-intendentinkonttorin arkkitehti Olof Tempelman yksinkertaisti suunnitelmia, ja tapuli rakennettiin 1804 Heikki Kuorikosken johdolla. Hautausmaa perustettiin 1880-luvulla, kun hautaaminen kirkkopihan alueelle lopetettiin. Hautakappeli- ja paarihuonerakennus valmistui 1900-luvun alussa. Pikku-Penttilän talon rakennutti Kälviän kirkkoherrana toiminut rovasti Lars Magnus Castren vuoden 1865 paikkeilla. Siirilän talon rakensi Juho Siirilä 1860-luvulla. Nimismies Hagman asettui 1846 Hyypän pihapiirissä olleeseen taloon, joka on hänen 1853 syntyneen tyttärensä, Martta-järjestön perustajan Lucina Hagmanin synnyinkoti. Rakennus siirtyi 1987 Kälviän Marttayhdistyksen omistukseen.
kunta: k272
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Elokuvateatteri Atlantis
type: MuuPaikka
alternative: Atlantis
is part of: Kapteeninkatu 26
is part of: i35
is part of: Elokuvateatteri Joukola
lat: 60.1590045857366
long: 24.9458721291846

metadescription 9556
modified: 2011-03-17T15:10:51+0300

description: Kluuvi - sadan vuoden työmaa Riitta Pakarinen: Kluuvin korttelit Apina ja Hyeena
references: i6949
spatial: Kluuvi

Töölö
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6996
spatial: i22
temporal: i109
temporal: i105
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: i106

Porin kuudes kaupunginosa
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porin VI kaupunginosa on yksi laajimmista ja yhtenäisistä puisista ruutukaavaan perustuvista 1800-luvun lopun esikaupunkialueista Suomessa. Päärnäisten eli Kuukkarin esikaupunkialueen kaava työläisten ja vähävaraisten asuinalueeksi Porin vanhan ruutukaava-alueen ulkopuolelle on vuodelta 1864. Säännöllisen ruutukaavan sisällä on kaksi puistokorttelia ja yksi poikittainen puistokatu. Tontit ovat erittäin pieniä. Päärnäisten puinen, katutilaa tiiviisti rajaava rakennuskanta on pääasiassa 1800- ja 1900-lukujen vaihteen molemmilta puolin. Pihoilla on säilynyt runsaasti tontteja rajaavia ulkorakennuksia. Rakennuskannasta mainittakoon arkkitehti Onni von Zansenin 1900-luvun alussa suunnittelema Nummi-yhtiö, Riihikatu 10-12, jonka kaksi puista asuinrakennusta täyttävät yhden korttelin muodostaen sisäänsä suojatun pihan. Svensbergin ukkokoti, Kalevanpuisto 13 on rakennettu iäkkäiden työmiesten kodiksi. Myös uudisrakentamista on tapahtunut, mm. muutama asuinkerrostalo. Viime vuosina on alueelle rakennettu uusia kaksikerroksisia puutaloja.
alue: 61.483935236,21.781177661 61.480921476,21.779825466 61.482779165,21.763304955 61.485775409,21.764839370 61.483935236,21.781177661
historia: Ruutukaava-alueen itäpuolinen V kaupunginosa tuli täyteen rakennetuksi 1800-luvun loppupuolella. Kaupungin laajenemissuunnaksi valittiin Päärnäinen, vaikka se sijaitsikin kaukana varsinaisista teollisuustyöpaikoista. Taustalla oli kaupungin 1852 tuhonnut tulipalo, joka synnytti Turun tien varteen ns. kuoppakaupungin, jota asuttivat kotinsa ja omaisuutensa menettänyt köyhempi väestö. Kuoppa-asumuksia korvaamaan alueelle kaavoitettiin myöhemmin Päärnäinen eli 6. kaupunginosa. Asemakaavan laati maanmittari J. H. Wahlroos. Uuden alueen eli VI kaupunginosan sijoituksesta pyydettiin lausunto lääninarkkitehti G. Th. Chiewitziltä. 1891 kaupunginosaa laajennettiin itäpuolelle. Ukkokoti on rakennettu kauppias Svensbergin testamenttilahjoituksen turvin ja valmistuivat arkkitehti August Krook suunnitelmin 1900.
kunta: k609
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Olimme huomanneet, että silloin tällöin Tähtitorninmäki muuttui suuremmaksi ja hurjemmaksi kuin tavallisesti. Uskoimme sen johtuvan siitä että vuori muisteli aikaa, jolloin se oli sankan metsän peittämä kesyttämätön vuori - ennen kuin sinne rakennettiin tähtitorni - ennen kuin siitä tehtiin puisto." (s. 126)
references: i7759
spatial: Tähtitorninvuori

Tapaninen, Juha
type: Muusikko

Poroerotuspaikat ja -aidat (Hánnomarrasa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 69.572850153,27.605608325 69.573440538,27.602247306 69.574681532,27.603875825 69.574024320,27.607235093 69.572850153,27.605608325
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k890
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kotikatu. Keväthäät.
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i8108
spatial: i6422
spatial: i8856
spatial: i8854
spatial: i6521
temporal: 1990-luku
lisatietoa: Kirja perustuu YLE, TV 1:n tuottamaan tv-sarjaan "Kotikatu". Keväthäät on kirjasarjan viides osa ja kattaa televisiosarjan osat 69-88.

vartiopaikka
created: 2012-05-28T10:56:01.874+00:00
modified: 2012-05-28T10:56:02.123+00:00
preferred label: patrol post @en

Villa Meriharju
type: Rakennus
is part of: i91
lat: 60.1972388200028
long: 25.1794467862555

metadescription 7503
modified: 2010-02-04T16:47:33+0300

metadescription 2353
modified: 2010-09-17T11:24:46+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1491482~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1491483~S9*fin

Vaajakosken teollisuusympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vaajakoski on tuotantorakenteeltaan monipuolisimpia ja arkkitehtuuriltaan yhtenäisimpiä osuusliikkeen rakentamia teollisuusalueita Suomessa. Nais- ja Varassaaressa sekä rautatieaseman ympäristössä on lukuisia teollisuuslaitoksia, kuten SOK:n tulitikku-, makeis-, virvoitusjuoma-, harja- ja puunjalostustehdas sekä saha. Naissaaressa ovat alueen vanhimmat teollisuusmiljööt, norjalaisen omistajan Salvesenin ajalta säilyneet 1870-luvun hirsirakennukset, höyrysahan pajarakennus ja voima-asema. Vaajakosken teollisuusympäristöjen rakennuttaja on vuodesta 1916 alkaen ollut SOK. SOK:n suunnittelijoina ovat olleet mm. arkkitehdit Paavo Riihimäki, Erkki Huttunen ja Valde Aulanko. Koskessa ovat vesivoimalaitokset Naissaaren molemmin puolin. Ne on rakennettu 1920 ja 1942. Funkis-henkinen kerhorakennus ja johtajan asunto ovat 1930-luvulta. Samalla vuosikymmenellä on valmistunut naulatehtaan rakennus. Varassaaressa ovat mm. tulitikku- ja kalustetehtaan rakennukset. Mantereella, kosken länsirannalla, on rautatieasema 1910-luvulta. Makeistehdas Pandan vanhimmat rakennukset sen lähistöllä ovat 1920-luvulta. Teollisuusalueen ympärille rakennettiin virkailijoiden ja työntekijöiden asuma-alueet, joista virkailijoiden rakennukset ovat säilyneet. Taajaman halki kulkevan maantien varressa ovat SOK:n arkkitehtuurin malliesimerkit Apteekkitalo ja kahvila-ravintolan rakennus.
alue: 62.243334066,25.887340467 62.237346167,25.881951454 62.237517738,25.872938676 62.241055857,25.871922065 62.243636367,25.874264570 62.244316210,25.875806646 62.245371192,25.874608745 62.245911557,25.868762174 62.245591605,25.868501619 62.246096339,25.866097502 62.247702352,25.868196574 62.246697890,25.872574695 62.247723157,25.873677132 62.247748555,25.873875888 62.248517542,25.873085028 62.249439816,25.875267753 62.249285040,25.876104921 62.249160727,25.876958719 62.250899382,25.878865200 62.248514755,25.889978023 62.244882609,25.891093542 62.243334066,25.887340467
historia: Haapakosken Naissaaren ensimmäinen teollisuusrakennus oli 1819 perustettu vesisaha. Haapakosken saha siirtyi 1870-luvulla norjalaiselle liikemiehelle James Salvesenille, jonka aikana rakennettiin höyrysaha. Sahalaitos oli pitkään Jyväskylän seudun suurimpia työnantajia. Suomen osuuskauppojen keskusliitto (SOK) osti 1916 Salvesenilta Haapakosken kylän alueet (nimeksi tuli 1920 alkaen Vaajakoski), jotka tarjosivat vesivoiman ja -reitin lisäksi hyvät rautatieyhteydet. Vaajakosken kautta rakennettu, pääratoja yhdistävä oikorata Jyväskylä-Pieksämäki -osuudelle valmistui 1918. Sahateollisuustoiminta laajentui kun SOK alkoi valmistaa laajalle kauppaverkostolleen tuotteita Vaajakosken tehtaillaan. 1920-luvulle tultaessa SOK:n alueella toimivat mm. tulitikku-, makeis-, virvoitusjuoma-, harja- ja puunjalostustehtaat. Ennen toista maailmansotaa Vaajakoskella oli myös margariini- ja naulatehdas. Enimmillään SOK työllisti Vaajakoskella noin 2100 henkeä ja vaikutti merkittävästi taajaman ja paikkakunnan rakentumiseen. 1970-luvulta alkaen SOK luopui vähitellen kaikista Vaajakosken tehtaistaan. Osa tehtaista on jatkanut uusien yrittäjien voimin. Vaajakosken kanava on osa Päijänne-Keitele -reittiä. Kanavareitti rakennettiin 1990-1993.
kunta: k179
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hakaniemen sillan rakentaminen
type: Fakta
content: Minä vuonna Hakaniemen silta on rakennettu? Siis uudempi silloista. Hakaniemen silta rakennettiin 1961 helpottamaan Pitkänsillan ruuhkia. Silta ohjaa Lahdentien liikennettä Pohjoisrantaan, mikä on ärsyttänyt sen lähellä asuvia. Esimerkiksi Krunikka-lehden numerossa 2/1987 Raini Lehtonen kyseli apulaiskaupunginjohtaja Erkki Tuomiojalta, milloin Hakaniemen sillan voi räjäyttää tarpeettomana. Tuomioja vastasi: “Se voisi olla ehkä vuonna 2000, mutta voidaan myös kysyä, vieläkö silloin ylipäätään ajellaan yksityisautoilla. Öljy loppuu aikanaan.“ Lähde: Juha Koskinen: Kallion historia (Kallio-Seura r.y. - Sörkan Gibat, 1990)
language: fin
spatial: i9315
temporal: 1960-luku

Vanhaistentie
type: Katu
is part of: Kannelmäki
lat: 60.2441721150864
long: 24.8852052327506

metadescription 5808
modified: 2010-09-17T11:06:10+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7763
modified: 2010-02-04T16:48:29+0300

metadescription 301
modified: 2010-09-17T11:12:21+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1338716~S9*fin

Salomies, Anja
type: Kirjailija

description: Kone Oy:n Haapaniemenkadun hissitehdas 1926-1967.
references: i8253
spatial: Haapaniemenkatu 6

Mielikuvia lapsuusmuistoista
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6792
spatial: Pasila
temporal: i107
kirjoittaja: i5210

Repokairan ja Lemmenjoen alueen saamelaisasutus ja kullankaivajayhdyskunta (Lisma)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Repokairan ja Lemmenjoen alueen luonnonvarojen käyttöä kuvastavat alueen porohoitoon liittyvä asutus, Lisman saamelaiskylä ja Kaapin Jounin erämaatalo sekä toisen maailmansodan jälkeen syntynyt kullankaivajayhdyskunta. Repokairan ja Lemmenjoen alueelle perustettu Lemmenjoen kansallispuisto on Suomen suurin, se on myös Euroopan laajimpia tiettömiä ja asumattomia metsäerämaita. Kansallispuiston maisemassa vaihtelevat lukuisat suuret joet ja niiden väliset metsä-, tunturi- ja suoalueet. Laajat tunturikoivikot peittävät korkeimpia vaaroja ja tunturipaljakoiden reunoja. 1800-luvun lopulta asuttu Kaapin Jounin kenttä Sotkajärven pohjoispäässä on Lemmenjoen seudun ensimmäisiä uudistiloja ja kertoo monimuotoisesta saamelaisesta elämäntavasta vaiheessa, jolloin saamelaiskulttuurissa alettiin siirtyä kiinteään asumiseen. Lisman kylä nykyisen Lemmenjoen kansallispuiston keskellä on rakenteeltaan hyvin säilynyt esimerkki poronhoitoon perustuvasta saamelaisasutuksesta. Aapa-Lapin laajojen metsä- ja suokairojen keskellä olevaa kylää ympäröivät poronhoidolle otolliset mäntyvaltaiset varpu-jäkäläkankaat. Ivalojokeen laskevan Lismajoen koillisrannalle Kotivaaran juureen rakentuneen kylän rakennuskanta on peräisin 1900-luvun eri vuosikymmeniltä. Lisman kylän avoimella pihakentällä on Nillan Pieran, Nillan Jounin, Jussan Antin ja Näkkälän Iiskon (Hannula) talot. Lismajoen toisella puolella on Kuolpunatievan rakennusryhmä. Pihapiireihin kuuluvat asuinrakennusten lisäksi navetat, pariaitat, saunat ja puuvajat. Talon vieressä on laudoista tehty poroaita, poroaidat ovat ympäröineet pihaa ja härkäladot sijainneet lähimetsässä. Piha on puutonta, avointa nurmikenttää, jolla on heinän kuivaushaasioita. Lemmenjoen kullankaivajayhdyskunta maisemallisesti vaikuttavassa avoimessa tunturimaastossa on yksi Lapin kultahistorian myöhäisempää, toisen maailmansodan jälkeistä vaihetta kuvastava kohde. Lemmenjoen kulta-alue sijaitsee Lemmenjoen kansallispuiston alueella lähinnä Lemmenjoen luoteispuolella…
alue: 68.369541178,25.466014414 68.373242783,25.473054172 68.372548975,25.482298523 68.370282301,25.489448752 68.367286332,25.489169380 68.365842698,25.479456822 68.369541178,25.466014414
historia: Nykyinen Länsi-Sallivaaran alue oli Koutokeinon alueen jutaavien porosaamelaisten talvilaidunaluetta. Lisman kylän asuttaminen liittyi vuoden 1852 rajasulun seurauksiin. Rajasulun jälkeen Länsi-Sallivaaran alueelle muodostui laiduntyhjiö, joka kuitenkin alkoi täyttyä Karasjoelta saapuneiden uusien muuttajien myötä. Kylää kutsuttiin sen ensimmäisen asukkaan mukaan Salkkoksi, myöhemmin Lismajoeksi ja Lismaksi. Niila Länsman eli Salkko Niila tuli Lismaan Norjasta ja rakennutti 1870-luvulla ensimmäisen talon Lismajoen varrelle. Niila Länsman perusti paikalla kruununmetsätorpan 1893 nimellä Lismajoki. 1/8 manttaalin uudistila perustettiin 1907, sen perustaja oli Nilla Nillanpoika Länsman. Tila on jaettiin myöhemmin veljeksille Pieralle ja Jounille (Nillan Piera ja Nillan Jouni). Nillan Pieran talo rakennettiin 1898 ja sen rakennuttajana oli Niila Niilanpoika Länsman eli Pikku-Nilla, ensimmäisen talon rakentajan poika. Kruununmetsätorppa Hannula perustettiin 1893, sen perustaja oli Utsjoelta muuttanut tunturisaamelainen Hans Hansinpoika Kitti, joka sai uudistilaoikeuden 1907. Hannu Kitti rakennutti talon 1890-luvulla ja rakentajat olivat luultavasti samat, jotka rakensivat viereisen Nillan Pieran talon. Nillan Jounin talo rakennettiin sodan jälkeen 1946-48. Lismasta käytiin koulua 1954 alkaen Menesjärvellä, jonne rakennettiin koulu ja sen yhteyteen oppilasasuntola. Tieyhteyden kylä sai 1970-luvulla ja sähköt 1989. Kaapin Jounin kenttää asuttaneet Aikiot kuuluivat nykyisen Sallivaaran paliskunnan inarilaisiin kantasukuihin. Suvun poromiehistä tunnetuimpia oli Jouni Aikio (1875-1956), jonka mukaan Kaapin Jounin kenttä sai nimensä. Kaapin Jouni paimensi porojaan Hammastunturin alueella ja ennen toista maailmansotaa Lemmenjoen alueella. Uudistilojen perustajat olivat 1800-luvun lopulla usein kalastajasaamelaisia ja tilan oli perustanut Menes-Antti eli Karhu-Antti, Antti Juhaninpoika Morottaja (1853-1907). Kaapin Jounin tila hankittiin valtiolle vuonna 2002. Lemmenjoen kulta l…
kunta: k148
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 561
modified: 2010-09-17T11:13:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1516133~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1516208~S9*fin

Suutarila
type: Kaupunginosa
lat: 60.2748103273683
long: 24.9989162495627

Petäjä, Keijo ja Marja
type: Arkkitehti
spatial: i7482

metadescription 8214
modified: 2010-09-17T11:27:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1053135~S9*fin

Ensimmäiset hidastetöyssyt
type: Fakta
content: Mihin Helsingissä tulivat ensimmäiset hidastetöyssyt? Ensimmäiset hidasteet tulivat Länsi-Herttoniemen pientaloalueelle vuonna 1986. Kadut olivat Karhu-, Ilves-, Näätä-, Orava- ja Ahmatie. Hidasteita on Helsingissä tällä hetkellä yli 800 ja lisää tulee noin neljänkymmenen vuosivauhdilla. Vertailun vuoksi Espoossa hidasteita on noin 300 ja Vantaalla reilu 200. Nämä Helsingin ensimmäiset hidasteet, jotka sijoitettiin Länsi-Herttoniemeen, ovat vieläkin paikallaan. Ja niiden kunnossapitäjän mukaan ne ovat Helsingin parhaat töyssyt! 1970-luvulla Helsingin asukkaat huolestuivat autoilijoiden liian kovista nopeuksista. Niinpä kaupunkisuunnitteluvirasto teki vuosien varrella erilaisia kokeiluja, joilla pyrittiin vaikuttamaan autoilijoiden ajotapoihin. Haagassa ja Pakilassa esimerkiksi lisättiin liikennemerkkien määriä muistuttamaan autoilijoita nopeusrajoituksista. Kun näiden keinojen vaikutusta mitattiin, huomattiin ne hyvin pieneksi. 1980-luvun lopulla kokeiltiin ensimmäisen kerran liikennetöyssyjä. Idea hidasteisiin tuotiin Suomeen Englannista, Norjasta ja Hollannista. Kaupunginhallituksen päätöksellä kokeilu aloitettiin Herttoniemestä. Hidasteiden käyttöönoton jälkeen tehtiin tutkimus, jossa selvitettiin niiden vaikutuksia. Tulokset näyttivät selvästi, että töyssyt hidastivat autoilijoiden nopeuksia. Silloin kaupunginhallitus päätti rakentaa niitä myös muualle Helsinkiin. Herttoniemen pientaloalueella, jonne ensimmäiset hidasteet sijoitettiin, on kouluja ja päiväkoteja, ja alueen tiet ovat hyvin kapeita ja niillä on paikoin heikosti jalkateitä. Kun ensimmäiset hidasteet oli asetettu Herttoniemeen, tutkittiin seudulla asukkaiden mielipiteitä. Ainoaksi ongelmaksi muodostui, että myös naapuritalot halusivat omille teilleen hidasteet. Sen jälkeen mielipiteitä on tutkittu myös laajemmin ja toistuvasti, sekä autoilijoiden että asukkaiden kantoja. Helsingin alueella toteutetussa mielipidetutkimuksessa 75 prosenttia asukkaista ja 60 prosenttia autoilijoista piti hidasteita tarp…
language: fin
spatial: i9286
temporal: i115

metadescription 5710
modified: 2010-09-17T11:08:39+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 16
modified: 2009-04-29T08:22:40+0300

metadescription 6185
modified: 2010-09-17T11:16:44+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Sotakorkeakoulu
type: Rakennus
alternative: Maanpuolustuskorkeakoulu
is part of: i7710
is part of: Maurinkatu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1746771454522
long: 24.9605609809435

metadescription 6519
modified: 2010-02-03T15:57:40+0300

Sagor från Främlingsgatan
type: Kaunokirjallisuus
language: swe
spatial: i7758
spatial: i37
temporal: i110
kirjoittaja: i7757

metadescription 8474
modified: 2010-02-02T15:43:51+0300

Siipyyn kylä ja Kiilin kalasatama (Kiilin kalasatama)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Siipyyn kylä ja kalasatama ovat säilyneet Pohjanmaan rannikon talonpoikaispurjehdusta, laivanrakennusta, merenkulkua ja pyyntiä harjoittaneena yhteisönä ja sen elinkeinojen tuottamana rakennettuna ympäristönä. Siipyyn kirkonkylän rakenne on säilynyt perinteisenä, ja sen länsipuolella sijaitseva Kiili on yhä käytössä oleva kalaranta ja vierassatama. Sen lukuisat verkko- ja venevajat muodostavat pitkän, rantaviivaa seuraavan rivistön. Siipyyn asutus on sijoittunut maantien varsille ja erityisesti vanhan Kiilin kalasatamaan johtavan tien raitilla on vanhaa, hyvin säilynyttä rakennuskantaa 1800-luvun loppupuolelta 1900-luvulle. Tien varrella seisoo merimerkkinäkin toiminut puinen empiretapuli, joka on vuodelta 1831 ja suunniteltu intendentinkonttorissa. Kiilin satamarannan metsikköön ja rantakedolle on koottu alueen talonpoikaista ja kalastukseen liittyvää rakennuskantaa. Kalarannan vajat ja ulkomuseon rakennukset sekä pienet kausiasumukset yhdistyvät luontevaksi kokonaisuudeksi. Kilens Hembygdsgård -museon keskeiset talot ovat pitkä paritupainen Fransgården ja Henriksdalshuset, joka on siirretty alueelle Andsfolkin tilalta. Fransgården on tyypillinen Lappfjärdin ja Siipyyn alueen 1800-luvun talonpoikaistalo. Rannalla on 1920-luvulla rakennetun signaalimaston kopio.
alue: 62.039941810,21.302662924 62.042453497,21.303414832 62.042741973,21.308527819 62.041853085,21.310370911 62.039777444,21.311362084 62.038435496,21.316435776 62.036414364,21.315419226 62.034481274,21.314447004 62.034242983,21.313552153 62.033391164,21.313228049 62.032965869,21.310924357 62.032884675,21.310272930 62.033070314,21.309745355 62.033170800,21.309112823 62.033373850,21.308368765 62.033789464,21.308383790 62.034677107,21.308416081 62.034848808,21.304328934 62.035226882,21.303547689 62.039941810,21.302662924
historia: Siipyyn kylän neljä ensimmäistä taloa Teir, Hanses, Kars ja Lassfolk sijoittuivat myöhemmin kuivatetun Byträsket-järven lounaisrannalle. Talonpojat harjoittivat maatalouden ohella kalastusta. 1700- ja 1800-luvulla harjoitettiin myös laivanrakennusta ja talonpoikaispurjehdusta. Laivanrakennuspaikkana oli kirkonkylän ranta eli Kilenin ranta. Siipyyläisten tiedetään rakentaneen noin 60 laivaa ennen muuta ahvenanmaalaisten käyttöön. Kiilin rantaan Hembygdsgårdin museo- ja vapaa-ajanalueelle siirrettiin ensimmäinen rakennus lähiseudulta 1968. Kotiseutumuseon avajaiset olivat 1969.
kunta: k287
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: kyla
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8808
modified: 2010-03-09T16:30:01+0300

metadescription 6779
modified: 2010-09-17T11:23:37+0300

Ahde-Kjäldman, Aili Salli
type: Kirjailija

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: i7257

Seikkula, Irma
type: Nayttelija

Tytär
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Munkkiniemi
temporal: i110
kirjoittaja: i1720

Piirteitä Helsingin elämästä 1
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i32
temporal: i106
kirjoittaja: Pettersson, Vicke

Runeberginkatu 35
type: Osoite
alternative: Vanhain työn myymälä
is part of: i22
is part of: Runeberginkatu
is part of: i8516
is part of: i24
lat: 60.1743990767163
long: 24.9228606754885

description: Keski-ikäisenä Anna asuu Ruoholahdessa 2000-luvulla .
references: i9715
spatial: i26

Ravintola Ukko-Munkki
type: Ravintola
alternative: Ugari
alternative: Mr. Pickwick Pub
alternative: Ukko-Munkki
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.1995311834727
long: 24.8778624293207

metadescription 8710
modified: 2010-09-17T11:28:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1931594~S9*fin

metadescription 9185
modified: 2010-06-02T15:34:35+0300

metadescription 9519
modified: 2011-01-12T14:58:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1970749~S9*fin

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6871
spatial: i6870

Kallio
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Kallio
temporal: i116
esittaja-musiikki: i6753
esittaja-musiikki: i6752
esittaja-musiikki: i6751
saveltaja: i6774
saveltaja: Holopainen, Merika

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Pälli)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.840783100,26.198827702 64.842167024,26.196215934 64.844073545,26.194635088 64.844956177,26.192213612 64.843640460,26.188842214 64.839815628,26.194689209 64.839351405,26.192703630 64.844240425,26.187413555 64.844411578,26.188047526 64.845668591,26.184839335 64.846678400,26.183614531 64.847382439,26.184563483 64.846668720,26.187645616 64.845080412,26.190526100 64.845739953,26.192970106 64.841346595,26.201238395 64.840783100,26.198827702
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k494
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9779
modified: 2011-10-11T20:11:08+0300

metadescription 7132
modified: 2010-03-08T14:56:15+0300

metadescription 288
modified: 2010-09-17T11:12:18+0300

Tiainen, Jussi
type: Kirjailija

metadescription 9421
modified: 2010-09-24T11:18:38+0300

Nisonen, Martti
type: Muusikko

metadescription 5437
modified: 2010-09-17T11:07:27+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Fasarbyn kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Fasarbyn poikkeuksellisesti sotilasvirkataloista koostuneen ryhmäkylän tiivis rakenne ja kyläkeskusta ympäröivän viljelyaukean mittakaava kuvastavat isoajakoa edeltävää aikakautta. Fasarbyn keskiajalta periytyvä kylätontti sijaitsee Fasarbyvikenin pohjukassa etelään päin viettävässä rinteessä. Ryhmäkylä muodostuu neljän entisen sotilasvirkatalon talouskeskuksista. Joffsin, Pesursin, Göransin ja Lill-Mariksen tilat ovat olleet ruotujakoisen armeijan kantahenkilökunnan virkataloja, mikä heijastuu sotilasvirkatalojärjestelmän hierarkiaa noudattavassa pienimuotoisessa rakennuskannassa. Kylän kaksi muuta kantatilaa Knapas ja ja kyläkeskuksen länsipuolella sijaitseva Lillby ovat entisiä lampuotitiloja. Kyläkuvaa leimaavat merenrantapelloilla kohoavat kivikkoiset katajakedot. Vanha kylänraitti kiemurtelee rakennusten välissä ja päättyy Fasarbyvikenin pohjukassa olevan entisen kansakoulun luo kylän itäpuolelle. Kylän nykyinen rakennuskanta muodostuu 1700- ja 1800-luvuilla rakennetuista parituvista, 1920-luvun mansardikattoisista huviloista ja rintamamiestaloista. Pihapiireissä on säilynyt 1800-luvun talousrakennuksia. Kylän pohjoispuolella on kylän myllyn ja myllärintorpan paikka.
alue: 60.370733864,25.996270146 60.370910865,25.977801163 60.376281378,25.974012885 60.378373551,25.974870164 60.380150294,25.980843386 60.382376902,25.983519662 60.383336225,25.986595904 60.383533846,25.997979146 60.379331138,26.002114302 60.375310472,26.001250003 60.374273769,25.999872295 60.370733864,25.996270146
historia: Fasarbyn kruunun virkatalot olivat Uudenmaan jalkaväkirykmentin profossin, lippumiehen, varusmestarin ja muonittajan virkataloja. Kruunun omistuksessa olleita virkataloja vuokrattiin ruotuarmeijan 1809 tapahtuneen lakkauttamisen jälkeen ja tilat myytiin yksityiseen omistukseen Suomen itsenäisyyden alkuaikoina.
kunta: k434
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7392
modified: 2010-02-02T15:32:21+0300

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: i7244
spatial: i7211

Pelistä pois
type: Dekkari
description: Tiivistunnelmainen kaupunkidekkari, jossa liikutaan Töölön ja Punavuoren maisemissa
language: fin
spatial: Olympiastadionin torni
spatial: Dagmarinkatu 7
spatial: i8525
spatial: i22
spatial: i7774
spatial: i8766
spatial: i9514
temporal: i116
kirjoittaja: i2120
lisatietoa: Ilona Laaksola, nelikymppinen saneerattu pankkivirkailija ja nykyinen puhelinmyyjä, on harmiton itsekseen eläjä, joka mielellään iltaisin tekee kuppeja ja ihailee ikkunastaan juhlavalaistua Stadionin tornia. Hänen yksinäisiä päiviään piristää naapurin pikkuvanha kymmenvuotias Sorella. Tytön isä, elämänmuutoskurssien vetäjä Atte Söderberg, taas viettää hyvinkin meuhkaavaa elämää. Ja vanha ystävämme Anna Laine tekee Aten firmalle mainosgrafiikkaa. Eräänä sunnuntaina alakerran kukkakaupasta löydetään ruumis. Asiat saavat yllättävän ratkaisunsa muutaman helmikuisen päivän aikana. "Outi Pakkasen ehdoton sitoutuneisuus palapelidekkarien tyylikkääseen traditioon miellyttää. Pakkanen on tiheätunnelmaisen kaupunkilaisromaanin taitaja." - Ismo Loivamaa, Ilkka (Takakansiteksi)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Oulunkylän kirkko
type: Kirkko
is part of: Oulunkylä
lat: 60.2310521761716
long: 24.9594985241334

metadescription 7726
modified: 2010-02-02T15:40:04+0300

metadescription 9681
modified: 2011-07-19T10:51:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1577271~S9*fin

Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsalan kylä on säilyttänyt sarkajaon aikaisen perusrakenteensa mäen kumpareelle sijoittuvana ryhmäkylänä. Vuosisatoja viljelyksessä olleen peltoaukean ympäröimän kylän rakennuskanta kuvastaa vaurasta länsisuomalaista rakennusperinnettä: Länsi-Suomen kylille ominainen vauraus ja sosiaalinen kerrostuneisuus näkyy kookkaissa, vaaleaksi maalatuissa päärakennuksissa sekä vanhuksille, karjanhoitajille ja muonamiehille pystytetyissä rakennuksissa. Ruotsalan keskiaikainen kylätontti sijoittuu pitkänomaiselle mäenkumpareelle. Mäkeä ympäröivä viljelyskelpoinen maa on saatu siten mahdollisimman laajasti hyötykäyttöön jo keskiajalla. Ruotsalan rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta. Päärakennukset ovat sijoittuneet kylätien länsi- ja talousrakennukset itäpuolelle. Kantatiloista Knaapi, Hentu ja Laurila sijaitsevat vieretysten kylämäellä ja Viisas siirtyneenä niiden pohjoispuolella mäelle, missä on isojaon aikaan ollut neljä torppaa. Jokaisen talon rakennuksiin kuuluu päärakennuksen lisäksi toinen asuinrakennus, ns. piharakennus. Knaapin tilalla asuinrakennuksia on kolme. Ruotsalan kylän kumpuileva peltomaisema jatkuu sen länsi- ja eteläpuolella sijaitsevissa Järven ja Kosken kylissä. Järven kylän kantatilat Manni, Tapani ja Mölkkäri sijaitsevat edelleen tiiviisti kylämäellä, jonka eteläpuolella on Ylisjärvi rantaniittyineen. Ylisjärven pohjukan lähellä sijaitsee Eriksbergin (aik. Kosken) kartano, jonka talouskeskus sijaitsee isojaon aikaisella tontilla.
alue: 60.381896399,23.313877455 60.380223507,23.313847389 60.379369892,23.313926296 60.375318622,23.312254690 60.374645957,23.311088363 60.373481538,23.308938329 60.373426145,23.302428401 60.374413777,23.299121591 60.376001654,23.295553688 60.376815425,23.294364741 60.377797117,23.289077499 60.377754910,23.286011924 60.377709049,23.282815316 60.380641566,23.281296418 60.381880021,23.278215871 60.382968791,23.272125468 60.386332376,23.267397005 60.388123712,23.268551966 60.389014148,23.269327403 60.389852629,23.269801813 60.390427653,23.270174769 60.391648849,23.271131845 60.392481330,23.273713205 60.393390004,23.277470904 60.394175766,23.280716203 60.394536647,23.283527519 60.394459310,23.285423352 60.392380518,23.292637523 60.390587246,23.295298762 60.389958956,23.300811018 60.391372276,23.305564905 60.390296456,23.312180908 60.388479502,23.313220187 60.387388883,23.313826281 60.386515671,23.313661850 60.385656960,23.313232531 60.384566094,23.313048877 60.383352611,23.313142349 60.381896399,23.313877455
historia: Varhaisin tieto Ruotsalan kylästä on 1300-luvulta. Kylän kantatilat Hänti (nyk. Hentu), Knaapi, Lauri (nyk. Laurila) ja Viisas mainittiin 1540 Turun läänin maakirjassa. Ennen 1796 toimitettua isojakoa tilakeskukset olivat erillisen mies- ja karjapihan käsittäviä umpipihoja. Isojaon jälkeen Viisaan pihapiiri poistui kylästä ja umpipihat avautuivat, kun karjasuojat siirrettiin kylätien itäpuolelle.
kunta: k734
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Liikuntamylly
type: Rakennus
alternative: Myllypurontie 1
description: Liikuntamylly palvelee monipuolisesti pääkaupunkiseudun kuntoliikuntaa ja huippu-urheilua ja on yksi yleisurheilun valtakunnallisista harjoittelukeskuksista. Säännöllistä kilpailutoimintaa järjestetään yleisurheilussa, voimistelussa ja salibandyssä.
is part of: i97
lisätietoja: http://www.hel.fi/hki/Liv/fi/liikuntapaikat/liikuntahallit/liikuntamylly
lat: 60.2252307646207
long: 25.0766797280067

metadescription 190
modified: 2010-09-17T11:23:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1384906~S9*fin

metadescription 7986
modified: 2010-02-04T16:48:46+0300

description: Kummitusten Kansallisteatteri
references: i3083
spatial: i7222

metadescription 524
modified: 2010-09-17T11:13:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1166478~S9*fin

metadescription 784
modified: 2010-09-17T11:15:18+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1560891~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1560897~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1673437~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1103843~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1086912~S9*fin

description: Luokkakokous nostaa pintaan vanhat kaunat. Tapahtumia tutkiva rikosylikomisario Joonas Auerva ja toimittaja Kati Metsälä remontoivat Ulvilantiellä sijaitsevaa uutta asuntoaan, mutta remontti ei suju ongelmitta.
references: Paellaa ja piruja
spatial: i13

Villa Hålvik
type: Rakennus
is part of: Laajasalo
lat: 60.1735383763395
long: 25.017022534677

Kuopion tori
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuuluisa Kuopion tori eli kauppatori on säilyttänyt keskeisen asemansa kaupunkirakenteessa, vaikka uudisrakentaminen sen varsilla on muuttanut torin ilmettä. Julkinen rakennuskanta edustaa hyvin torin keskeistä asemaa kaupungin talous-, liikenne- ja hallintokeskustana 1800- ja 1900-luvulla. Toriin liittyvät kaupungintalo (1885), linja-autoasema (1934), lyseo (1826-1940), kauppahalli (1902) ja tunnettu Kuopion symboli, Veljmies-patsas (1959).
alue: 62.891573875,27.677253002 62.893972985,27.676647586 62.894119087,27.679225695 62.891275125,27.679959121 62.891201880,27.678601090 62.891630924,27.678471995 62.891573875,27.677253002
historia: Kaupungin vanhin tori sijaitsi maanmittari Pehr Kjellmanin asemakaavassa 1775 nykyisen Snellmanin puiston paikalla. Kauppatori piirrettiin ensi kertaa nykyiselle paikalleen Anders Röstedtin karttaan 1818. Kaupankäynti siirtyi torille 1856. Kimnaasi-, Heinä- tai Hevostorina tunnettu tori sai nykyisen nimensä 1918. Torin pohjoislaidalla olevan komean kaupungintalon suunnitteli 1882-1885 F.A. Sjöström. Rakentaminen oli suoraa seurausta 1873 kunnallishallinnon uudistuksesta, joka kasvatti kaupunkien valtuustoa ja virkamieskuntaa. Kaupungintalon viereen valmistui Kuopion ensimmäinen linja-autoasema Juho Nykäsen piirustuksin 1934. Klassistinen yksikerroksinen rakennus edustaa torin ympäristössä harvinaiseksi käynyttä puurakentamista. Torin etelälaidalle valmistui Kuopion lyseon vanhin osa triviaalikoulu 1826 (C.L. Engel). Rakennusta laajennettiin 1875, 1888, 1914 ja 1940. Jugendia edustava kauppahalli rakennettiin 1902 (J.V. Strömberg), rakennukseen liittyvä kalahalli valmistui 1914 (A. Sirelius). Torilla kauppahallin tuntumassa ovat Heikki Konttisen tekemä Veljmies-patsas 1959 ja Taru Mäntysen Siskotyttö 1984. Torin alle valmistui pysäköintihalli 1991.
kunta: k297
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Säädyllinen murhenäytelmä
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i22
temporal: i109
temporal: i108
näyttelijä: Akonpelto, Päivi
näyttelijä: Virtanen, Ville
ohjaaja: i8195

metadescription 8437
modified: 2010-02-02T15:42:55+0300

Liikenteen valopilkku
type: Fakta
content: Tieliikenteen liikennevaloissa (ainakin pääkaupunkiseudulla) vilkkuu toisinaan pieni sinertävä valo punaisen ja keltaisen valon välissä lähempänä koko komeuden oikeaa reunaa. Mitä tämä valo kertoo ja kenelle? Valopilkku eli pieni valkoinen vilkkuva LED-valo punaisen opastinkennon oikeassa alanurkassa liittyy julkisen liikenteen etuusjärjestelyihin valo-ohjatuissa risteyksissä. Vihreän valon palamista voidaan julkiselle liikenteelle pidentää tai aientaa. Kuljettaja lähettää noin 200 metriä ennen risteystä liikennevalolle ns. pyyntöilmaisun. Vilkkuva valopiste kertoo kuljettajalle, että liikennevalo on vastaanottanut pyynnön ja se sammuu heti kun liikennevalo on ohitettu. Asiaa selostetaan seikkaperäisesti Helsingin liikenteenohjauskeskuksen sivuilla: http://www.hel2.fi/liikenteenohjaus/helmi/heiliraportti/liikennevalot.htm#Valopilkku http://www.hel2.fi/liikenteenohjaus/liikennevaloetuudet/etuuden_toiminta.asp
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 5933
modified: 2010-09-17T11:09:05+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Sauna B72
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T10:44:48.849+00:00
modified: 2012-11-29T09:34:54.053+00:00
subject: p34262
kuvailu: Sauna on rakennettu vuonna 1988 samalla paikalla olleen palaneen saunarakennuksen tilalle. Saunan on rakentanut rkm Pentti Koponen. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Koponen, Pentti, 19.8.1992, suullinen tiedonanto.
historia: Sauna on rakennettu vuonna 1988 samalla paikalla olleen palaneen saunarakennuksen tilalle. Saunan on rakentanut rkm Pentti Koponen. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Koponen, Pentti, 19.8.1992, suullinen tiedonanto.
paikan tyyppi: sauna
lat: 60.14546413598584
long: 24.97853941917424

Vareksen tila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vareksen tilan Siikajokivarressa edustaa vaurasta pohjoispohjalaista talonpoikaisrakentamista 1800-luvun puolivälistä. Vareksen tila sijaitsee Siikajoen viljelysmaiseman länsireunalla, Rantsila-Mankila -tien varressa lähellä Rantsilan kirkonkylää. Pihapiirissä, joka on rakennettu neljältä sivulta, on kaksi asuinrakennusta ja kaksi pitkää aittaa. Molemmat asuinrakennukset on mainittu jo vuoden 1847 katselmuspöytäkirjassa. Lisäksi pihassa on tuolloin ollut kolmas asuinrakennus nykyisen sauna- ja varastorakennuksen paikalla. Karjapiha on asuinpihan länsipuolella, vilja- ja ruoka-aitat asuinpihan eteläpuolella. Umpipihan ulkopuolella on navetta ja alueelle tyypillisiä aittoja, kuten kaksikerroksinen, aikaisemmin läpiajettava isoluhti, pieni poskellinen otsa-aitta ja jalka-aitta.
alue: 64.517665181,25.622034120 64.517588824,25.623234092 64.517663649,25.623741289 64.520434719,25.629338986 64.520563762,25.629773934 64.520785434,25.630471267 64.520977766,25.631797251 64.521033256,25.632313051 64.520544212,25.634403047 64.520300894,25.634862465 64.519932945,25.635264876 64.519318823,25.635770968 64.518362409,25.636747696 64.517615971,25.637714066 64.517054409,25.638412788 64.515672655,25.640177932 64.514611136,25.641416765 64.514506342,25.641194701 64.513405276,25.631086689 64.514627564,25.626471857 64.516527650,25.621290188 64.516848051,25.620519120 64.517178238,25.620247157 64.517362851,25.620469945 64.517491361,25.620835072 64.517653846,25.621628191 64.517665181,25.622034120
historia: Vareksen tila asutettiin todennäköisesti jo 1600-luvun puoliväliin mennessä, ja 1800-luvun loppuun mennessä Vareksesta oli tullut yksi Rantsilan ja koko Siikajokilaakson vauraimmista taloista. Vares oli kuului Rantsilan suurimpiin karjatiloihin ja tilalla oli oma Wareksen & Kumpp. Woimeijeri nykyisen tallirakennuksen päädyssä. Tilan pihapiirissä tai sen lähistöllä oli 1800-luvun puolivälissä 21 eri rakennusta, kaikille toiminnoille oli omat tilansa. Miespihan neljäntenä rakennuksena kolmen asuinrakennuksen lisäksi oli läpiajettava luhti. Vareksen talosta olivat lähtöisin Oulun läänin maaherran, valtioneuvos Eero Yrjö Pehkosen (s. 1882) esi-isät. Juho Wares-Pehkonen (s. 1799) rakennutti Ala-Temmeksellä sijaitsevan Pehkosen suuren, tiilisen päärakennuksen. Wareksen tila siirtyi Haapaveden Karhukankaalta tulleen Aapeli Koskelan omistukseen 1844.
kunta: k791
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Robert Stigellin rintakuva
type: MuuPaikka
alternative: Robert Stigellin hautamuistomerkki
is part of: i25
is part of: i6609
lat: 60.1675152142402
long: 24.9169345094743

metadescription 8697
modified: 2010-02-10T18:08:46+0300

metadescription 6050
modified: 2010-09-17T11:16:06+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kuopion Snellmanin puisto, tuomiokirkko ja puukorttelit (Snellmanin kotimuseo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuopion Snellmaninpuiston alueella on ollut Kuopion kaupungin ensimmäinen päätori. Tuomiokirkko kuvastaa kaupungin asemaa 1775 perustetun Savo-Karjalan läänin pääkaupunkina. Snellmaninpuisto ympäristöineen, puistoon välittömästi liittyvä kirkkokortteli harmaakivisine tuomiokirkkoineen sekä perinteisestä puukaupungista säilyneet Kuopion korttelimuseon ja Kuninkaankadun puutalomiljööt ovat Kuopion ruutukaavakeskustan rakennushistoriallisesti merkittävimpiä osia. Kaupungin keskustassa oleva Vahtivuoren mäelle rakennettu kirkko on Pohjois-Savon ensimmäinen kivirakennus. Yleishahmoltaan uusklassillinen, loivakattoinen harmaakivikirkko on tasavartinen ristikirkko. Askeettisessa sisätilassa kaartuu rapattu lautaholvi. Kaupunkikuvallisista syistä on kirkon kelloille ja aikakellolle varattu torni sijoitettu itäisen ristivarren päähän, alttari puolestaan on läntisessä ristivarressa. Kirkon kortteli on ympäröity harmaakivimuurilla. Kirkon tontti liittyy maisemallisesti sen itäpuolella olevaan Snellmanin puistoon. Puisto on saanut nimensä 1886 sinne pystytetystä Johannes Takasen veistämästä J.V. Snellmanin patsaasta. Snellmaninpuiston alue on ollut kaupungin kaupan keskus aina 1850-luvulle saakka. Puistoa ympäröivä rakennuskanta, joka koostuu liike-, pankki- ja museorakennuksista, on eri-ikäisyydestään huolimatta varsin yhtenäistä. Puiston pohjoispuolta rajaavan Kauppakadun pankkirakennuksiin kuuluvat entinen Maatalousosakepankki, taidemuseona toimiva entinen KOP:n talo sekä ravintolana toimiva entinen Suomen Pankki, jonka vierellä on 1907 valmistunut art nouveau -tyylinen Kuopion museo. Edelleen koulukäytössä toimiva entinen Teollisuuskoulu reunustaa puistoa Maaherrankadulla. Koulun pihapiirissä on Ylä-alkeiskoulun voimistelusaliksi valmistunut nk. Mutteri. Yksikerroksinen entinen työväentalo on valmistunut 1837. Kuopion vanhimpien kaupunginosien rakentamisesta on hyvä esimerkki Snellmaninpuiston tuntumassa sijaitseva Snellmanin kotimuseo ja sen yksikerroksinen aumakattoinen a…
alue: 62.891037909,27.690739743 62.891055086,27.691208908 62.890869995,27.691289877 62.890853225,27.690756814 62.891037909,27.690739743
historia: Kuopio perustettiin 1549 Tavinsalmi-nimisenä kappelina Juvan emäseurakuntaan. Itsenäiseksi kirkkopitäjäksi se muodostettiin 1552. Kuopio perustettiin läänin pääkaupungiksi 1775 ja kaupungin perustamiskirjaan sisältyi pitäjänkirkon sijoittuminen kaupungin alueen sisäpuolelle. Kaupungin ensimmäinen kirkonpaikka oli nykyisen Piispanpuiston alueella. Kivikirkon piirustukset saatiin Tukholmasta 1795 ja rakentaminen aloitettiin 1805 rakennusmestari Jacob Rijfin johdolla. Suomen sota keskeytti työt 1808 ja niitä päästiin jatkamaan vasta 1813 luutnantti Pehr Granstedtin laatiman, Tukholman yli-intendentinviraston piirustuksesta ainoastaan tornin päätteen osalta muutetun piirustuksen mukaan. Kirkko vihittiin käyttöön huhtikuussa 1816. Kirkon sisäasu on vuodelta 1961. Snellmaninpuiston alue oli aluksi Kuopion kaupungin päätori. Kauppapaikkana tori toimi 1850-luvulle. Kaupungin muita toreja olivat nykyinen Piispanpuisto, sataman edusta ja nykyinen tori markkinatorina. Ensimmäiset puut istutettiin kirkon ympärille ja torille 1842. Kirkonmäkeä kiertävä kivimuuri portaineen rakennettiin 1800-luvun lopulla. Puisto sai nykyisen Snellmanin puiston nimen 1886. Snellmanin kotimuseo on 1827 valmistunut, ns. Oppmanin talona tunnettu rapattu hirsirakennus, jossa J.V. Snellman asui 1845-1849. Snellman toimi 1843-1849 Kuopiossa Ylä-alkeiskoulun rehtorina ja toimitti suomenkielistä Maamiehen Ystävää ja ruotsinkielistä Saima-lehteä sekä myöhemmin Litteraturbladetia. Ylä-alkeiskoulu purettiin 1903 teollisuuskoulun tieltä. Snellmanin kotimuseo kunnostettiin 1981. Korttelimuseo perustettiin 1970-luvulla. Korttelin rakennukset ovat 1700- ja 1800-luvuilta.
kunta: k297
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Elokuvateatteri Arena
type: Rakennus
alternative: Tuulensuu (1939-1979)
alternative: Arena
is part of: i8749
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1804538122319
long: 24.9506453792443

Suistomaalla
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Eduskuntatalo
temporal: i114
kirjoittaja: i1944
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Helsingin jäähallin yleisöennätys
type: Fakta
content: Mikä on ollut yleisöennätys Helsingin vanhassa jäähallissa (HIFK-halli), kun kyseessä on jääkiekko-ottelu ? HIFKin nettisivut kertovat, että vuonna 1967 hallin avajaisotteluun olisi pakkautunut liki 11 000 katsojaa jännittämään HIFKin ja Töölön Vesan (ent.Jokerit) ottelua. http://www.hifk.fi/seura/historia/1_mestaruus_1968_1969 Virallisesti Stadin "hornankattilaan" mahtuu 8200 katsojaa.
language: fin
spatial: i22
temporal: 1960-luku

metadescription 9148
modified: 2010-06-01T12:59:49+0300

metadescription 6644
modified: 2010-02-02T18:22:51+0300

description: Kirjoittajan perhe asui Huopalahdesa 1926
references: Mielikuvia lapsuusmuistoista
spatial: i6792

linnoitus
created: 2012-05-24T07:20:31.1+00:00
modified: 2012-05-24T07:20:31.224+00:00
preferred label: fortress @en

Parkkila, Outi
type: Muusikko

metadescription 1828
modified: 2010-02-04T17:26:51+0300

Kainuun vienalaiskylät (Huosiusvaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuhmon Rimminkylä ja siihen kuuluvat Huosiusvaara ja Kiimavaara sekä Suomussalmen Kuivajärvi, Kuikkalehto ja Hietajärvi ovat ainoat Vienan Karjalan kulttuuriperintöön liittyvät kylät nykyisen valtakunnanrajan länsipuolella. Talvisodassa poltettujen Kainuun vienalaiskylien rakennuskanta on peräisin 1940-luvulta, jolloin kylät on rakennettu yleisten jälleenrakennuskauden tyyppipiirustusten mukaisesti. Monet karjalaistaloille tyypilliset piirteet ovat kuitenkin säilyneet niin sisä- kuin ulkotiloissa sekä rakennusten sijoittelussa. Kylien vanhaan vienankarjalaiseen elämänmuotoon ja rakennusperintöön liittyvät ortodoksiset hautausmaat, jotka sijaitsevat Suomussalmen Kuivajärven Kalmosaaressa ja Kuikkaniemessä sekä Rimmin Lapinniemessä Kuhmossa. Suomussalmen Hietajärven ja Kuivajärven kylissä ovat säilyneet ainoat sodassa polttamatta jääneet kalamajat sekä Saavisten rankorakenteinen maja. Murhijärvellä, joka on edelleen kyläläisten kalapaikka, Saunasaaren Huovisen ja Karhusen hirsirakenteiset kalamajat edustavat alueen arkaaisinta rakentamista. Pyöröhirsiset kalamajat palautuvat kainuulaisen ja vienalaisen rakentamisen juurille: rakennukset ovat alun perin olleet maalattiallisia ja yksihuoneisia. Hieta- ja Kuivajärven kylät sijaitsevat Ylä-Vuokin Kuivajärvi-Hietajärvi maisema-alueella, joka on perustettu Kainuun ympäristökeskuksen 19.11.2001 tekemällä päätöksellä, ensimmäisenä luonnonsuojelulain mukaisena maisema-alueena Suomessa.
alue: 64.523149357,29.962418210 64.523867247,29.967778722 64.523191470,29.973048524 64.522355789,29.975082883 64.520404916,29.973883118 64.519050741,29.971111669 64.518890751,29.967414963 64.519486792,29.962885473 64.521596353,29.961218771 64.523149357,29.962418210
historia: Suomussalmen vienalaiskylät syntyivät muistitiedon mukaan 1700-luvun loppupuolella. Ensimmäiset asukkaat olivat perimätiedon mukaan Venäjän puolelta sotaväenottoa pakoon lähteneitä karkureita (piekloi). Karkureilla oli nimetkin: Aliipei Ahtonen ja Lari Siikow. Siikow otti Suomen puolella nimen Huovinen. Perimätiedon mukaan Huovinen palveli Ahtosella renkinä ja nai sieltä piian, karjalaistyttö Toarien. Pari muutti myöhemmin Kuivajärvenniemelle asumaan. Kuhmon Rimmin karjalaiskylän synty ajoittuu 1870-luvulle, jolloin Huovisten suvusta lähtöisin oleva Ontrei Huovinen osti Rimmilän talon. Elämä vienalaiskylissä perustui maanviljelykselle. Oma merkityksensä oli myös kalastuksella, metsästyksellä, tervanpoltolla ja laukkukaupalla. Kylien henkinen ja aineellinen kulttuuri liittyi rajantakaiseen Karjalaan, jonne yhteydet olivat vilkkaat, kun taas yhteydet Kainuuseen ja sitä kautta Suomeen olivat lähinnä hallinnollisia. Kylät elivät verrattain eristyksissä muista kainuulaiskylistä. Suomussalmen Kuikkalehdon talot olivat viimeisiä karjalaistaloja ennen Veihtivaaran kylää, joka on jo ollut "Ruotshia" - eli suomalaistaloja ja kainuulaisasutusta. Suomussalmen vienalaiskylät olivat pitkään tiettömien taipaleiden takana. Kuivajärvelle tie valmistui 1933 ja sieltä edelleen Hietajärvelle 1956.
kunta: k290
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Aho, Esko
type: Poliitikko

metadescription 4949
modified: 2010-09-17T11:09:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1755362~S9*fin

Helsinki
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i343
saveltaja: i8798

bibliographic citation: "Hän otti pyörän varastosta, polki porttisyvennyksestä ulos ja kaartoi kohti Viiskulmaa, lähti sitten pitkin kapeaa Merimiehenkatua kohti Länsisatamaa. Hän kääntyi Ruoholahteen, polki kuolemaantuomitun Lepakon ohi ja jatkoi matkaa kohti Lauttasaarta. Hän pysähtyi saaren pohjoispuolella, polki sitten Kaskisaaren ja Lehtisaaren siltojen yli välittämättä kylmästä tuulesta, joka nostatti hänen paljaiden sääriensä ihon kananlihalle. Lehtisaaresta hän kääntyi takaisin kaupunkiin päin. Hän noudatti mahdollisuuksien mukaan rantaviivaa, ohitti Munkkiniemen ja kääntyi Tamminiemeen, sitten hän polki Taivallahden, Ruoholahden ja Hietalahden ohi, hän puri hampaat yhteen kovassa itäisessä vastatuulessa ja näytti välillä keskisormeaan autoilijoille ja jupisi: vittu mikä kesä, varsinainen paskakesä. Huvilakadulle päästyään hän sitoi pyörän ketjulla talon räystäskouruun, astui tunkkaiseen ja pölyiseen työhuoneeseensa ja käynnisti tietokoneen." (S. 26.)
description: Langin pyöräilylenkin kuvaus Tarkk'ampujan kadulta Lauttasaaren ja Kaskisaaren kautta Huvilakadulle.
references: i9462
spatial: Helsinki yleisesti

Koiskalan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Koiskalan kartanon päärakennus, puisto ja lukuisat talousrakennukset muodostavat hierarkkisesti järjestetyn kartanomiljöön, johon liittyy laaja, hyvin säilynyt viljelymaisema. Kartanon tilakeskus sijaitsee Kymijärven pohjoispuolella, metsäisten mäkien ja puukujanteiden rajaaman peltoaukean keskellä. Paul Olssonin suunnittelemasta muotopuutarhan sisääntulokujasta, käytäväjärjestelmistä, terasseista ja puulajeista sekä ruudukkomallin mukaisesta omenatarhasta on säilynyt osia. Koiskalan puisen kartanon keskiosa on rakennettu 1840, kaksikerroksiset päätyosat ovat 1890-luvulta. Nykyinen empirehenkinen ulkoasu on 1930-luvulta ja sisutus on Harry Rönehomin suunnittelema. Pihapiirin monipuolinen rakennuskanta, työväen asuinrakennukset ja talousrakennukset, ovat pääosin 1800-luvulta. Pienempiä rakennuksia ovat Nastolan ensimmäiselle autolle rakennettu autotalli ja arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelema funktionalistinen leikkimökki.
alue: 60.991947355,25.794487208 60.990878045,25.794998005 60.989344680,25.797266808 60.988441393,25.801016679 60.987674627,25.804714255 60.986660955,25.806351366 60.985313863,25.806449001 60.984523255,25.807466266 60.984067290,25.807577392 60.983677275,25.804817341 60.984174571,25.801647804 60.984360506,25.799430435 60.985379579,25.795864695 60.986190469,25.794564219 60.986707450,25.791064301 60.986869901,25.788800477 60.987535641,25.786611643 60.988374658,25.780841353 60.990912004,25.783519419 60.991520647,25.782602362 60.993052136,25.782684916 60.993517420,25.783607881 60.993266242,25.786157773 60.993118200,25.790020871 60.993355331,25.793540021 60.994589104,25.793540166 60.994533671,25.795000666 60.992647171,25.796107115 60.991947355,25.794487208
historia: Nastolaan kuulunut Koiskalan kylä oli keskiajalla pitäjän suurimpia. Koiskalan säteri muodostettiin kylän taloista Ruotsin suurvalta-ajalla ja lahjoitettiin Didrich von Essenille 1650. Kartanon omistajat olivat pääasiassa sotilasaatelia. Kartano oli laajemmillaan 1850-luvulla, jolloin siihen kuului noin 3000 hehtaaria maata ja lukuisia torppia. Päärakennus valmistui 1840. Rakennusta laajennettiin päädyistä 1890-luvulla ja siihen lisättiin nikkarityylisiä koristeita. Paul Olsson laati kartanolle muotopuutarhasommitelman 1926. Arkkitehti David Frölander-Ulf suunnitteli 1936 perusteellisen ulko- ja sisätilojen korjaukseen, jossa poistettiin edellisen korjauksen koristelua ja laajennettiin etuvilpolaa.
kunta: k398
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Johan Böökin tupakkatehdas
type: Rakennus
alternative: Tupakkatehdas Johan Böök & co
is part of: i34
lat: 60.1612941712246
long: 24.9401473763009

metadescription 9050
modified: 2010-04-21T13:41:07+0300

metadescription 5066
modified: 2010-09-17T11:26:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1450452~S9*fin

Perämeren kalasatamat ja kalastustukikohdat (Valkiakari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: 1700-luvun keskeisten kalastustukikohtien jäätyä Ruotsin puolelle 1809 ovat Saarenkrunni ja Pieni Valkeakari Kemin kaupungin edustalla olleet Perämeren suurimmat Suomen puolella olleet kalastustukikohdat. Yksittäisistä saarista pitkäaikainen kalastustukikohta on ollut lähellä Ruotsin rajaa sijaitseva Selkäsarvi. Saarella on Ailinpieti, kalastajien kämppä, pitkään säilynyt ainutlaatuinen 1800-luvun kalakämppäperinteen edustaja. Saarilla on kivissä ja kalliossa eriaikaisia hakkauksia, puumerkeistä ja päivämääristä kompassiruusuihin. Nykyisen Perämeren kansallispuiston karikkoisella vesialueella on harjoitettu silakan ja lohen kalastusta jo vuosisatojen ajan. Alueen saaria on käytetty kalastus- ja metsästysmatkojen kausitukikohtina siitä saakka, kun ne ovat maankohoamisen jälkeen syntyneet. Tukikohtien rakentumisessa näkyy myös vuosisatojen aikana tapahtunut voimakas maankohoaminen. Saarilla on säilynyt useita kalastukseen liittyviä rakennelmia, jääkellareita, verkkotelineitä ja kalamajoja. Kaakamonniemen kalasatama suojaisessa lahdenpoukamassa Kaakaman kylässä Alatorniossa on perinteinen, useita vanhoja aittoja ja vajoja sekä uudemman aallonmurtajan sisältävä edelleen käytössä oleva piensatama.
alue: 65.739752528,24.425102750 65.739035619,24.426909686 65.738204184,24.425230086 65.736723454,24.424076024 65.734735232,24.427229605 65.734190561,24.420072063 65.736139374,24.415918680 65.737841934,24.416995724 65.740009634,24.423151887 65.739752528,24.425102750
historia: Alatornion ja Kemin rannikkokylien asukkaat ovat harjoittaneet silakan ja lohen kalastusta Kemin ja Tornion saaristossa jo vuosisatojen ajan. Perämeren kalastushistoria liittyy 1700-luvulla voimakkaaseen silakanpyyntiin, jota harjoitettiin koko Perämeren alueella aina Pohjanmaan rannikolta (Kokkola, Kalla) lähtien pitkälle Ruotsin puolelle saakka. Silakan pyynnille oli tyypillistä pitkäaikainen oleskelu ulkosaarilla, joista keskeisimmät saaret Tornion edustalla olivat Malurin (Malören) saari ja Sanskeri (Sandskär). Tornion porvarit pystyttivät Malurin saarelle kalastajien käyttöön 1760-luvulla kirkon, joka on siellä edelleen. Samoin Sanskerissä on pieni kappeli. Nämä keskeiset kalastussaaret jäivät 1809 Ruotsin puolelle. Vanhaa kalastusperinnettä jatkoivat Suomen puolella kalastustukikohdat Selkäsarvessa, Saarenkrunnissa ja Pienessä Valkeakarissa. Tukikohtiin muutettiin pyyntikauden ajaksi, sillä matka kala-apajilta rannikolle oli pitkä. Esimerkiksi Selkä-Sarven eteläpään kalastajakylä lienee toiminut kausipyyntitukikohtana jo 1500-luvun lopulta saakka. Kalastajat saattoivat asua saarilla kuukausia. Moottoriveneiden yleistyttyä 1900-luvun alussa kalastusta alettiin harjoittaa rannikolta käsin ja kausitukikohdat autioituivat. Kieltolain aikana 1919-1932 saaret toimivat salakuljettajien tukikohtina ja kätköpaikkoina, mistä saarille on jäänyt kellarikuoppia.
kunta: k240
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Erkola, Veikka
type: Muusikko

Kivihaka
type: Kaupunginosa
is part of: i8
lat: 60.211973540168
long: 24.9048490901591

metadescription 7355
modified: 2010-02-02T15:32:14+0300

bibliographic citation: 'Vironniemen kauniissa eteläkärjessä sijaitsee Kaivopuisto, 1830-luvun suosittu kylpylä- ja lomanviettopaikka. Nykyään se houkuttelee rantakävelyille ja puistotapahtumiin.' (s. 101)
references: i9346
spatial: i37

Päivä Hesan liikenteessä
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i84
spatial: Suomenlinna
spatial: i6357
spatial: i6351
spatial: i6509
temporal: i114
lisatietoa: Metro, ratikat, bussit ja lähijunat hoitavat Helsingin joukkoliikennettä. Lähiöistä ja naapurikunnista Helsinkiin johtavat pääväylät tukkeutuvat myös yksityisautoista.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

Pulsan rautatieasema-alue (asema-alue)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pulsa on vuosina 1867-1870 rakennetun Riihimäki-Pietari -radan asema, jonka ympärille on kasvanut Pulsan kylä kauppoineen ja kouluineen. Pulsa sijaitsee Latvanen-järven tuntumassa keskellä honkametsää. Knut Nylanderin suunnitelmien mukaan rakennetun asemarakennuksen ympärille muodostuu asuin- ja talousrakennuksista rautatieläiskylä, josta useita, ennen kaikkea junien huoltoon liittyviä, rakennuksia on purettu. Alueella on vielä 21 rautatieläisrakennusta. Asemapuiston menneisyydestä kertovat poikkeuksellisen komeat pensaat sekä kuuset, pihtakuuset, lehmukset ja jalavat. Asema-alueeseen liittyy läheisen Latvanen-järven rannalla oleva pumppuaseman hoitajan asunto talousrakennuksineen ja siitä kilometrin päässä niin ikään järven tuntumassa sijaitseva ratavartijan pihapiiri. Pulsan asema-alue on arvokas perinnemaisema.
alue: 60.928154276,27.966054503 60.929477839,27.966920979 60.928179858,27.975365049 60.926964494,27.974502013 60.928154276,27.966054503
historia: Riihimäen ja Pietarin rataosuus avattiin liikenteelle 1870, ja Pulsan asema valmistui viimeistään tuolloin. Pulsan asema sijaitsi Lappeenrannasta Säkkijärvelle kulkeneen maantien varrella ja Pulsa olikin Lappeenrannan radan rakentamiseen saakka vuoteen 1885 paikka, missä Saimaalle ja Lappeenrantaan ja päinvastoin kulkevat matkaajat vaihtoivat kulkuneuvoa. Karjalaan menevä posti jätettiin junasta Pulsan asemalla, mistä se kuljetettiin hevoskyydillä eteenpäin. Pulsan asema rakennettiin kolmannen luokan tyyppipiirustusten mukaan. Asemaa laajennettiin 1873-1874 sekä 1915. Pulsan asemapäällikön talo tuhoutui 1990-luvulla tulipalossa. Pulsan asemakylä on nykyisin hoitolakäytössä, ja rakennukset myytiin 2004 Pulsan hoitokotiyhdistykselle. Asemakylän kunnostusta vaalii Pro Pulsa –yhdistys.
kunta: k405
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Neiti Pelkonen löytää miehen ruumiin.
references: i2700
spatial: Tähtitorninvuori

metadescription 7949
modified: 2010-02-02T14:33:12+0300

metadescription 2799
modified: 2010-09-17T11:03:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1033915~S9*fin

Viiskulmassa
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i35
spatial: i34
spatial: i7652
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: Kivinen, Mikko
esittaja-musiikki: i7651
saveltaja: i7650

bibliographic citation: Vanha kauppahalli oli heti alhaalla kadun toisella puolella. Taaempana näkyivät presidentinlinna ja Uspenskin katedraali yövalaistuksessa. Enson valkoisesta laatikkotalosta katse siirtyi nopeasti Katajanokalle ja satamaan. Suomenlinna oli suoraan edessä, ja majakkakirkon välkkyvä valokeila kiersi säännöllistä rataansa. NJK:n paviljonki ja Helsingin vierassatama olivat etualalla ja niiden vieressä kohosi pikkuinen Klippan. Sesonki oli jo päättynyt, ja ilmassa tuntui syksyn odotus. Eteläsatama oli rauhoittunut yöksi. La Vistasta Eteläranta kymmenen toisesta kerroksesta avautuva näkymä oli kaistale parasta Helsinkiä.
description: Hannes kutsui Tuulan La Vistaan, 1990-luvulla Eteläranta 10:ssä toimineeseen ravintolaan.
references: Kotikatu. Kuuma kesä.
spatial: i7071

Ortodoksisuutta eilen ja tänään
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6478
temporal: i114
temporal: i106
temporal: i116
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i105
temporal: i107
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i109

Pullinen, Laila
type: Taiteilija
spatial: Maila Talvion muistomerkki

metadescription 8066
modified: 2009-12-28T13:33:02+0300

metadescription 5562
modified: 2010-09-17T11:08:01+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Hattuvaaran vaarakylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hattuvaara on Pohjois-Karjalalle tyypillinen vaarakylä, missä kylän talot ja viljelykset sijaitsevat mäkien harjanteilla. Kylän ydinalueella oleva tsasouna liittää kylän itärajan ortodoksiseen perinteeseen. Rakennuskannaltaan hyvin säilyneitä pihapiirejä on mm. Hoskolassa ja Mikkolassa. Hoskalassa on yksi Pohjois-Karjalan neljästä säilyneestä patsasnavetasta. Parin viime vuosikymmenen aikana rakennetut uudisrakennukset hajottavat kylän kokonaisuutta, mutta kylärakenteen historialliset elementit ovat vielä läsnä. Uudistuneen asutuksen lisäksi siihen ovat vaikuttaneet tielinjauksen muutos ja peltojen metsittämisestä johtuva vaaramaiseman katoaminen. Kylän tärkein muistomerkki on Hattuvaaran laelle rakennettu pieni tsasouna, joka on tyyppinsä vanhin säilynyt edustaja Suomessa. Apostolien Pietari ja Paavali muistolle pyhitetty tsasouna on nykyasussaan kaksihuoneinen. Huoneiden liitoskohdasta nousee matalahko 8-kulmainen kellotorni. Sisähuoneen katonharjalla on sipulikupoli risteineen. Rukoushuoneen luoteispuolella oleva vanha hautausmaa on jäänyt jättimäisine karsikkokuusineen ja muutamine kropuineen eli hautamajoineen kaupparakennuksen taakse. Pohjois-Karjalan vaarakylät ovat yksi kansallismaisemistamme.
alue: 62.927667089,31.287447780 62.930532340,31.278722595 62.930981793,31.270392985 62.932789080,31.270562476 62.936251682,31.278515837 62.933417587,31.288384539 62.930389510,31.292129572 62.927667089,31.287447780
historia: Hattuvaaran kylä asutettiin tiettävästi 1670-luvulla, ja 1600-luvulla kylässä mainittiin kolme taloa. 1800-luvun alussa vaaran laella sijaitsi neljä taloa. Hattuvaaran rukoushuone lienee rakennettu 1800-luvun alussa. Se siirrettiin ja uudistettiin 1980-luvun alussa. Lieksasta itään johtava maantie rakennettiin kylän eteläpuolelle, minne keskittyi tämän jälkeen myös kylän painopiste.
kunta: k146
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sotilaskeittiö C86 / Työsiirtolan toimisto
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:58:52.874+00:00
modified: 2012-12-13T08:43:15.802+00:00
subject: p25417
subject: pesulat
kuvailu: C 86 rakennettiin vuonna 1841. Rakennuksessa oli vain yksi noin 100 neliön suuruinen huone. Se toimi sotilaskeittiönä, jossa oli neljä suurta liettä. Pääjulkisivua korosti keskirisaliitti ja sen päällä oli attika. Varuskuntakorttelin sotilaskeittiöiden rakentaminen oli osa laajaa, 1830-luvulla aloitettua kasarmien rakennushanketta, jonka tarkoituksena oli linnoituksen puolustuksen tehostaminen. 1850-luvulla puiset alapohjat ja eteisen katto purettiin, vanhat palkit vaihdettiin ja neljä liettä ja kaksi venäläistä uunia muurattiin uudelleen. Rappaukset ja maalaukset uusittiin sekä sisällä että ulkona. Sisäänkäynnin yhteyteen rakennettiin puinen ulkoeteinen. Vuonna 1862 vaihdettiin pääjulkisivun ikkunoita. Vanhojen ikkunoiden ruudutuksen jaosta ei ole tietoa, mutta ainakin uudet olivat kuusiruutuiset. 1871 keittiön ja eteisen puulattiat korvattiin mukulakiviladelmilla. Vuosina 1873-75 rakennus muutettiin invalidikomppanian majoitustiloiksi. Eteisen tilalle tehtiin kivirakenteinen poikkipääty, jossa oli paistetun leivän varastointi. Kosteusvaurioituneita kattovuoliaisia jouduttiin vaihtamaan. Liedet purettiin sänkyjen tieltä. Keittiölle ja leipomolle erotettiin oma pieni huone. 1882 tehtiin puinen rapattu väliseinä. 1892 osa vesikatosta uusittiin ja katto maalattiin öljypohjaisella punamullalla. 1902 ra­ken­nusta jatkettiin koko runkoleveydeltään itään päin kahdella varasto­huo­neel­la. Laajennushuoneet olivat miehistön puku- ja tarvikevarastona ja kuiva­muonava­rasto­na. Rakennukseen majoitettiin linnoituksen esikunnan komennuskunta, 22 miestä. 1907 asennettiin sähkövalaistus. 1920-luvulla taloa käytettiin pesulana. 1971 rakennus korjattiin Suomenlinnan Työsiirtolan toimistoksi. Korjaustyön alkaessa vesikatto oli ehjä, mutta yläpohjat olivat romahtaneet. Rakennusta sanottiin tuolloin "sillivarastoksi". Siihen kunnostettiin toimistotilat työsiirtolan johtajille, työpäällikölle ja sosiaalihenkilöstölle. Myös työsiirtolan arkistot, sähkökeskus ja puhelinvaihde ovat tässä …
historia: C 86 rakennettiin vuonna 1841. Rakennuksessa oli vain yksi noin 100 neliön suuruinen huone. Se toimi sotilaskeittiönä, jossa oli neljä suurta liettä. Pääjulkisivua korosti keskirisaliitti ja sen päällä oli attika. Varuskuntakorttelin sotilaskeittiöiden rakentaminen oli osa laajaa, 1830-luvulla aloitettua kasarmien rakennushanketta, jonka tarkoituksena oli linnoituksen puolustuksen tehostaminen. 1850-luvulla puiset alapohjat ja eteisen katto purettiin, vanhat palkit vaihdettiin ja neljä liettä ja kaksi venäläistä uunia muurattiin uudelleen. Rappaukset ja maalaukset uusittiin sekä sisällä että ulkona. Sisäänkäynnin yhteyteen rakennettiin puinen ulkoeteinen. Vuonna 1862 vaihdettiin pääjulkisivun ikkunoita. Vanhojen ikkunoiden ruudutuksen jaosta ei ole tietoa, mutta ainakin uudet olivat kuusiruutuiset. 1871 keittiön ja eteisen puulattiat korvattiin mukulakiviladelmilla. Vuosina 1873-75 rakennus muutettiin invalidikomppanian majoitustiloiksi. Eteisen tilalle tehtiin kivirakenteinen poikkipääty, jossa oli paistetun leivän varastointi. Kosteusvaurioituneita kattovuoliaisia jouduttiin vaihtamaan. Liedet purettiin sänkyjen tieltä. Keittiölle ja leipomolle erotettiin oma pieni huone. 1882 tehtiin puinen rapattu väliseinä. 1892 osa vesikatosta uusittiin ja katto maalattiin öljypohjaisella punamullalla. 1902 ra­ken­nusta jatkettiin koko runkoleveydeltään itään päin kahdella varasto­huo­neel­la. Laajennushuoneet olivat miehistön puku- ja tarvikevarastona ja kuiva­muonava­rasto­na. Rakennukseen majoitettiin linnoituksen esikunnan komennuskunta, 22 miestä. 1907 asennettiin sähkövalaistus. 1920-luvulla taloa käytettiin pesulana. 1971 rakennus korjattiin Suomenlinnan Työsiirtolan toimistoksi. Korjaustyön alkaessa vesikatto oli ehjä, mutta yläpohjat olivat romahtaneet. Rakennusta sanottiin tuolloin "sillivarastoksi". Siihen kunnostettiin toimistotilat työsiirtolan johtajille, työpäällikölle ja sosiaalihenkilöstölle. Myös työsiirtolan arkistot, sähkökeskus ja puhelinvaihde ovat tässä …
paikan tyyppi: toimistorakennus
lat: 60.14489266420211
long: 24.99102778434758

metadescription 7851
modified: 2010-09-17T11:25:48+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1230492~S9*fin

bibliographic citation: "Istun katolla ja allani leviää Eira kivitaloineen ja torneineen ja puistoineen ja mainostoimistoineen. Allani leviää Helsinki salaisine sisäpihoineen ja katuineen ja kahviloineen, joissa juodaan kahvia juomalaseista ja sämpylöissä on edam-viipaleen sijaan mozzarella-juustoa." (s. 8)
description: Romaani kuvaa Nellin taistolaislapsuutta 1970-luvun Helsingissä ja oman paikkansa etsimistä nuorena aikuisena 1980- ja 1990 -lukujen taitteessa, maailmassa jossa kommunismi on romahtanut. Tarina lähtee liikkeelle katolta, Eirasta:
references: i1491
spatial: i36

Ehrnrooth, Adolf
type: Muu henkilö

bibliographic citation: "Vettä tuli niin paljon taivaalta,/ ettei sitä voinut edes sateeksi kutsua./ Sukelsimme Koistisen kanssa Ostostielle/ ja kun pääsimme rappuun/ vaihdoimme kirosanan." (runosta Yksiö, s. 28)
references: i7786
spatial: i7783

Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sysmän kirkon ympäristössä Suurikylän, Käenmäen ja Voipalan maarekisterikylien lukuisat rautakautiset kalmistot ja uhrikivet kertovat Päijänteen Majutveden rannalla paikan pitkästä asutushistoriasta ja keskeisestä asemasta. Keskiaikaisen kirkon lisäksi kylien maisemakokonaisuuteen kuuluvat pappilan, Suurikylän kartanon, Hirvelän ja Hovilan rakennusryhmät. Sysmän kirkonseutu on jäänyt syrjään pitäjän keskuksesta, mistä syystä kirkon ympäristö on säilynyt uudisrakentamiselta. Kirkolliset rakennukset ja suurtilat kuvastavat 1800-luvulla vallinnutta kirkonseutujen rakennetta. Sysmän myöhäiskeskiaikainen kirkko on muutettu 1830-luvulla intendenttikonttorin piirustuksilla ristikirkoksi. Kirkon kivi- ja tiilirakenteiset seinät ovat kalkittu valkoisiksi ja vanhoissa päätykolmioissa on koristellut tiilikentät. Vanhassa runko-osassa on hämäläisille kirkoille tyypilliset nurkkakivet. Kirkkoon kuuluu vanha hautausmaa, jota on laajennettu 1700-luvun jälkeen useaan otteeseen. Kellotapuli ja kirkon länsipuolella oleva kivinen pitäjänmakasiini ovat rakennettu 1854 ja 1855. Kirkon lounaispuolella, Majutveden rannalla oleva mansardikattoinen, jugend-vaikutteisen pappilan on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck 1918. Puistomaiseen pihapiiriin kuuluu väentupa ja aittarakennus. Suurikylän kartano kirkolle johtavan maantien varrella on yksi pitäjän vanhoista kartanoista. Sen maisemallisesti hallitsevalla paikalla oleva päärakennus pihapiireineen on poikkeuksellista empirekauden arkkitehtuuria omaperäisine yksityiskohtineen ja koristeaiheineen. 1801 rakennettua päärakennusta on korotettu kerroksella 1867. Sivurakennukset on rakennettu 1811. Asuinpihan ulkopuolella on kivinavetta ja viljamakasiini. Kartanon länsipuolella sijaitsee Käenmäen vanha kylätontti. Alueen eteläosassa Matjutveteen pistävällä niemellä on Voipalan kylän Hovilan kartanomiljöö. Laajan viljelymaiseman keskellä olevan tilakeskuksen päärakennuksen runko on 1700- ja 1800-luvun vaihteesta, uusrenessanssi-tyylinen ulkovuor…
alue: 61.490552257,25.672883745 61.482329779,25.676815510 61.480145387,25.668012028 61.479091330,25.651395006 61.479791420,25.647308694 61.485485092,25.645226125 61.486098306,25.643682469 61.487991865,25.642371191 61.497044394,25.643545665 61.499045013,25.647817460 61.497635718,25.652760401 61.496363244,25.658917368 61.498097220,25.659807994 61.498802402,25.659045016 61.499530098,25.659301528 61.499767138,25.660520978 61.501254831,25.664896475 61.501580471,25.668370120 61.500727867,25.670673230 61.500709157,25.673028059 61.501350922,25.674744346 61.501796835,25.676067738 61.500867587,25.677729387 61.500160954,25.678946299 61.499032739,25.679587524 61.497668479,25.679289374 61.496992662,25.677249796 61.495904768,25.674766984 61.490552257,25.672883745
historia: Suurikylän, Käenmäen ja Voipalan kylien alueelta tunnetaan lukuisia rautakautisia kalmistoja ja uhrikiviä, jotka viittaavat merkittävään esihistoriallisen ajan asutuskeskittymään. Myöhemmin Sysmä oli hämäläisten eräaluetta, jonka sijainti Päijänteen rannalla oli vesireittien kannalta edullinen. Keskiajan alkupuolella Sysmä kuului Hollolan emäseurakuntaan. Omaksi seurakunnaksi Sysmä erosi ilmeisesti jo 1300-luvun loppupuolella, pappi mainitaan ensimmäisen kerran 1442. Pyhälle Olaville nimetty kivikirkko rakennettiin 1500-luvun alkupuolella. Rakennustyö jäi holvauksen osalta keskeneräiseksi. Pieneksi jäänyt kirkko laajennettiin 1830-luvulla ristikirkoksi. Suurikylä mainitaan ensimmäisen kerran 1462. Uuden ajan alkupuolella kylässä oli 15 taloa. Kylän taloluku väheni 1600-luvulla ja 1800-luvun alussa taloja oli viisi. Suurikylän kartano on entinen kruunun ratsutila. Käenmäen kylässä oli 1560-luvulla kahdeksan taloa. Voipalan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1460. Uuden ajan alkupuolella kylässä oli kahdeksan taloa. Taloluku putosi Ilolan rusthollin ja Hovilan rälssitilan perustamisen seurauksena. Hovila kuului Tandefelt-suvun kartanoihin.
kunta: k781
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kantakaupungin lyhyin katu
type: Fakta
content: Mikä on Helsingin kantakaupungin lyhyin katu? Kuinka pitkä se on? Wikipedian mukaan kantakaupungin lyhin katu on Välikatu Kruununhaassa, 25 metriä.
language: fin
spatial: i6574
temporal: i116
lisätietoja: http://fi.wikipedia.org/wiki/Helsinki

description: Lenin asui syksyllä 1917 miliisipäällikkö Kustaa Rovion luona Sörnäisten rantatie 1:ssä.
references: Lenin ja Suomi osa II
spatial: Söörnäsin kuvateatteri , elokuvateatteri

bibliographic citation: "--Vain Hesarilla noustaan myös vanhasta tuhkasta,/ vain täällä huudetaan Hekaa ja Staidea koko yö,/ vaikka kummatkin ovat jo aikaa kulmilta kadonneet.--" (runosta Sade, s. 88)
references: Jonakin päivänä kirjoitan sinusta runon
spatial: i7419

Harjunpää ja poliisin poika
type: Dekkari
language: fin
relation: Timo Harjunpää
spatial: i7424
spatial: i100
spatial: i8108
temporal: i115
kirjoittaja: i1570

metadescription 8302
modified: 2010-02-03T15:52:55+0300

Herttoniemen metroasema
type: MuuPaikka
is part of: i79
lat: 60.194269708715
long: 25.0295752496586

metadescription 6607
modified: 2010-01-19T15:01:35+0300

metadescription 8562
modified: 2010-09-17T11:27:42+0300

Rantasalmen kartanot (Rantakartano)
type: AreaOfInterest
alue: 62.052240616,28.330944000 62.056902780,28.340118037 62.053557628,28.348040939 62.052721546,28.346505905 62.052260684,28.341513771 62.049228272,28.336615711 62.050556692,28.333166075 62.052240616,28.330944000
kunta: k681
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hesperiankatu
type: Katu
alternative: Eteläinen Hesperiankatu
alternative: Pohjoinen Hesperiankatu
is part of: i22
is part of: i24
lat: 60.1769034229731
long: 24.9239147064611

metadescription 6867
modified: 2010-01-19T15:01:54+0300

Porvoon saaristokylät (Sondby)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porvoon rannikon suurilla saarilla Emäsalossa, Vessölandetissa ja Pellingissä on vanhoihin kyläraitteihin tukeutuen runsaasti hyvin säilynyttä kyläasutusta mm. Bengtsbyssä, Sondbyssä ja Londbölessä sekä Pellingin Söderbyssä ja Österbyssä. Kyläasutus liittyy luotsitilahistoriansa puolesta Suomenlahden merenkulun historiaan. Saaristokylien rakennuskanta koostuu 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun rakennustyypeistä, maalaistaloista, mäkituvista ja huviloista sekä kouluista ja yhdistystaloista. Emäsalon kylät keskittyvät saaren itäreunaan tien varteen. Erityisen hyvin vanhan kylärakenteensa on säilyttänyt Vaarlahden Bengtsbyn kylä, jonka rakennuskannasta suurin osa on valmistunut ennen 1940-lukua. Bengtsbyn tiheän rivikylän talot sijaitsevat molemmin puolin tietä, mutta vanhaa asutusta on myös kylän itäpuolella rannan tuntumassa. Bengtsbyn vanha VPK:n talo on säilynyt metsässä kylätien länsipuolella. Perinteisiä pihapiireja on mm. on Rönnbackan, Storspiksin, Hummasin, Spakiksen, Nygrannin, Nybackan ja Nilsasin tiloilla. Koulurakennus on vuosisadan alusta ja seuratalo Midgård vuodelta 1912. Vessölandetissa ovat Sondbyn ja Londbölen kylät säilyttäneet hyvin perinteisen, tiiviin luonteensa. Huomattavimpia yksittäiskohteita Sondbyssä ovat vanha sotilasvirkatalo Skeppars aittoineen 1800-luvulta, Nedre Kärraksen, Backaksen ja Nystubackenin päärakennukset. Kylän pienet pellot ympäröivät sitä rajautuen etelässä mereen ja idässä ja lännessä purojen varrella sijaitseviin niittyihin. Pellingin saaristolaiskylän asutus on keskittynyt teiden risteykseen. Kyläkuvaa leimaavat pitkänomaiset harjakattoiset maalaistalot 1900-luvun alusta (Vävärs, Nybondas, Smedsin, Nedra Brandts). Österbyn kyläasutus jakautuu kahteen ryhmään kahdolle mäelle, harjun rivikylään ja Yrjaksen mäelle. Taloryhmien välille jää pieni viljelyaukea. Kylässä on 1800- ja 1900-luvun vaihteessa rakennettu yhdistystalo ja kansakoulu.
alue: 60.266487559,25.784057546 60.264845969,25.783295102 60.263800616,25.782364963 60.263601978,25.779779863 60.263278465,25.777455513 60.265686313,25.773012556 60.267312042,25.771703442 60.269441257,25.773256100 60.270328036,25.778024762 60.268662133,25.781896158 60.266487559,25.784057546
historia: Uudenmaan rannikkoseudulle saapui ruotsalaisia uudisasukkaita 1000-luvun ensimmäisinä vuosisatoina. Emäsalon saaren Vaarlahden, Bengtsbyn, Orrbyn ja Emsalön kylät sijaitsivat 1560-luvulla nykyisen tien varressa meren rannalla. Bengtsby oli kylistä ainoa, joka ei sijainnut aivan meren rannassa, vaan sen viisi taloa olivat suurinpiirtein nykyisellä kylänpaikalla tien varressa. Sondbyn kylätontti sijaitsi nykyisten Skepparsin ja Kärrasin talojen kohdalla Hemvikenin pohjukassa. Sondby oli rivikylä, jonka 6 taloa sijaitsivat tiiviisti kylätien varressa. Londböle oli 1700-luvulla rälsitila, joka myöhemmin muodostui ryhmäkyläksi nykyiselle paikalleen. Kylien pellot sijaitsivat jo 1700-luvulla nykyisillä paikoillaan kylien ympärillä. Pellinki mainitaan kirjallisissa lähteissä 1431. Pellingissä oli 1560-luvun kyläluettelon mukaan yhteensä 13 taloa.
kunta: k638
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaponieeri Delwig -Ravintola Walhalla
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p30263
event: p5088
event: p5030
event: p5047
event: p5072
event: p121189
event: p5059
event: p5022
event: p5064
event: p79684
event: p74321
event: p61874
event: p5090
event: p143684
event: p5040
event: p5084
event: p68097
event: p5097
event: p44237
event: p117291
event: p5098
event: p77526
event: p90417
event: p5081
event: p91415
event: p5093
event: p5092
event: p5087
event: p5089
event: p5057
event: p5099
event: p5062
event: p55519
event: p5076
event: p90156
event: p5095
event: p5054
event: p48304
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: Kaponieeri Delwig
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Kaponieeri Delwig -Ravintola Walhalla
lat: from POI
lon: from POI

metadescription 9013
modified: 2010-04-13T15:09:55+0300

bibliographic citation: "Ruotsalainen teatteri, Wulfin kulma ... onneksi ne päättivät säilyttää Wulfin kulman, sehän kuului olennaisena osana Helsingin kaupunkikuvaan ... Hän ylitti Mannerheimintien Kalevankadun kulmasta - niin kuin oli tehnyt kymmeniä, kymmeniä kertoja ennenkin, ja antoi katseensa nauttia näkemästään. Stockmannin jyhkeä tavaratalo, Vanha Ylioppilastalo, mahtava joulukuusi kynttilöineen Kolmen sepän aukiolla, säihkyvät jouluvalot Aleksanterin kadulla ... Hän rakasti tätä kaupunkia, jossa oli elänyt yli seitsemänkymmentä vuotta. Tämä oli hänen kaupunkinsa, tuttu ja rakas." (S. 214.)
description: Everstin talossa asuva Martta Hallman kulkee Helsingin keskustassa joulun alla.
references: i2012
spatial: i6351

Kaisaniemi
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i7424
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i566
esittaja-musiikki: i9256
saveltaja: i566

Pohjola, Ilmari
type: Muusikko

Tuomarinkylän kartano
type: Rakennus
lat: 60.2559267657004
long: 24.9706171612825

bibliographic citation: : "Kävelimme tuntien jälkeen yhdessä tenniskentältä Särkiniementielle, halusin kulkea rantatietä, siellä en voinut törmätä vanhempiini tai veljeeni Sampoon. (---) Kotimatkalla Oleg vältteli kertomasta missä hän asui. Särkiniementien risteyksessä hän heilautti kättään epämääräisesti, enkä saanut pitkään aikaan selville, tarkoittiko hän Vattuniemen taloja vai itse kaupunkia telakan takana." (s.7)
references: i9568
spatial: i9567

Ratakatu 23
type: Osoite
is part of: i34
is part of: i8007
lat: 60.1625055920744
long: 24.9414987280302

metadescription 7318
modified: 2010-02-08T15:10:04+0300

metadescription 2168
modified: 2010-09-17T11:18:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1799384~S9*fin

metadescription 9273
modified: 2010-06-10T14:07:27+0300

metadescription 9607
modified: 2011-05-20T10:15:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1879796~S9*fin

Torkkelinmäki
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i41
temporal: i116
esittaja-musiikki: i551
saveltaja: Virtanen, Jussi

Engel, Carl Ludvig
type: Arkkitehti
spatial: i6922
spatial: i6918
spatial: i6917
spatial: i6921
spatial: i7998
spatial: Bockin talo
spatial: Pyhän Kolminaisuuden kirkko
spatial: i6830
spatial: i7355
spatial: i6868
spatial: i6442
spatial: i7614
spatial: Observatorio
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Bulevardi 18-20
spatial: i6919
spatial: i6920

metadescription 7578
modified: 2010-02-02T15:35:25+0300

osoite
type: luokka
label: address @en

metadescription 116
modified: 2009-04-23T14:49:28+0300

Perniön rautatieasemanseutu (Viljasiilo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Perniön asemanseutu on Perniön rautatieaseman ympärille kasvanut vauraan maanviljelys- ja maatalousseudun pienimuotoinen kaupan keskittymä, joka on säilynyt hyvin 1900-luvun alkupuolen aikaisessa asussaan. Viljavarastot, mylly ja meijeri sekä pankit ja myymälät muodostavat rakentamisaikansa maatalouselinkeinosta ja kaupasta kertovan asemanseudun. Tiiviisti vierekkäin ja katulinjassa sijaitsevat eri vuosikymmenillä rakennetut kaupparakennukset muodostavat viehättävän noin 250 metriä pitkän kaupparaitin tien pohjoispuolella. Liikkeiden edustalle on istutettu jalopuita. Liikekeskuksen yhdistettyihin asuin- ja liikerakennuksiin kuuluvat vuoteen 1953 pankkikäytössä ollut ja ilmeisesti tuohon tarkoitukseen suunniteltu rakennus 1910-luvulta sekä 1926 valmistunut arkkitehti Albert Richardtsonin suunnittelema asuin- ja liikerakennus. Näiden pohjoispuolella sijaitsevassa asuin- ja liikerakennuksessa (Kaunela) vuodelta 1924 on toiminut Perniön Yhteiskoulu vuoteen 1926, jonka jälkeen rakennus on ollut mm. kauppana ja pankkina. Tien eteläpuolella on jugendhenkinen Valinta Seimari, jonka on suunnitellut arkkitehti Alex Nyström 1915 ja joka on toiminut kauppana 1990-luvulle asti. Pankkeja on toiminut 1950-luvun kivirakennuksessa ja 1970-luvun tasakattoisessa liikerakennuksessa. Asemanseudun liikekeskustassa maisemallisesti keskeinen on raitin päässä seisova 1927-1928 valmistunut osuuskaupan viljavarasto ja paikallinen viljavarasto- ja myllyrakennus, jolla on ollut oma lastauslaituri radan varressa. Tukon viljavarasto on 1930-luvulta. Osuusmeijerin rakennukseen vuodelta 1929 on tehty muutoksia 1950- ja 1980-luvulla. Asemalle johtavan tien eteläpuolella on myös 1928 valmistunut ja hyvin rakennusaikaisen ilmeensä säilyttänyt asuin- ja teurastamorakennus. Taajama on kasvanut 1899 valmistuneen Perniön rautatieaseman viereen. 2000-luvun alussa päiväkotina toimivaan asemaan liittyy puisto, asuin- ja talousrakennuksia sekä makasiineja. Aseman ja liikekeskuksen välillä on ratavartijan talo…
alue: 60.270878653,23.127840804 60.271131759,23.128472108 60.271298103,23.130152822 60.267856911,23.133629496 60.267247724,23.133654167 60.266463837,23.133321819 60.265065260,23.131220299 60.264914066,23.129254917 60.270878653,23.127840804
historia: Turun ja Helsingin välisen rautatien Perniön asema sijoitettiin kirkonkylää pohjoisemmaksi Paarskylään, osin Kosken tehtaan ja Paarskylän kartanon omistajan toiveesta. Liikenteelle rata avautui 1899. Asemanseudulle kehittyi taajama 1890-luvun lopulta lähtien ja vauraan maatalousseudun viljavarastot rakennettiin aseman tienoolle. Asemanseudun vanhin asutus sijoittui radan varteen aseman pohjoispuolelle. Perniönjoen ja aseman välille, vanhalle Paarskylän kylätontille, rakentui liikekeskus 1950-luvulle mennessä. Rautatieaseman ja Perniönjoen välille sijoitettiin viljavarastot, mylly, meijeri ja teurastamo. Taajaman pohjoispuolelle Yliskylään rakennettiin 1970-luvulla kookas viljavarasto. Asemanseudun kauppaliikkeistä moni oli toiminnassa 1980-1990-luvulle asti.
kunta: k734
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eteenpäin - elämään
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6598
temporal: i109
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1939. Perustuu Juhani Tervapään näytelmään Justiina.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2jn4/
näyttelijä: Palo, Tauno
näyttelijä: i8060
näyttelijä: i6596
ohjaaja: i8205
ohjaaja: Särkkä, Toivo

metadescription 9867
modified: 2012-07-04T16:14:39+0300

kuvaus
type: DatatypeProperty
domain: HistoricalEvent
label: description @en
range: string

metadescription 7220
modified: 2010-02-02T15:25:00+0300

metadescription 5191
modified: 2009-11-17T10:33:27+0300

Kalliolinna
type: Rakennus
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1593600451262
long: 24.9603858668922

Korkalorinne ja Evakkotien rivitalot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Korkalorinteen rivi- ja kerrostaloalue puistoineen sekä Evakkotien rivitaloalue edustavat sodanjälkeistä korkeatasoista kaupunkisuunnittelua ja aluerakentamista. Korkalorinteen asuinalueen innoittajana on ollut Espooseen rakennettu Tapiola. Puutarhakaupunki-ihanteisiin perustuva asuntoalue Napapiirin tuntumassa on ollut Asuntosäätiön ja Rovaniemen kauppalan tavoitteena. Aluetta toteuttamaan valittu arkkitehti Alvar Aalto on asemakaavoittanut ja suunnitellut asuinalueen, jonka rakennukset muodostavat ehjän kokonaisuuden Korkalovaaran etelänpuoleisella ylärinteellä. 1950-luvun loppupuolella ja 1960-luvun alkupuolella rakennettu asuinalue koostuu kahdesta nelikerroksisesta kerrostalosta ja kolmesta kaksikerroksisesta rivitalorakennuksesta. 1990-luvun taitteessa alueen eteläosaan, Evakkotien varrelle on rakennettu yksikerroksinen rivitalo. Kerrostalot rajaavat etelään avautuvaa puistoaluetta ja suojaavat puistomaista piha-aluetta. Rivitalot erkanevat kerrostalojen alueelta viuhkamaisesti. Kaikkien asuntojen suunnittelu on perustunut tehokkaisiin pohjaratkaisuihin, maaston ja ilmasto-olojen huomiointiin. Myymäläkeskus ja lämpökeskus sijoittuvat kokoojakaduksi suunnitellun tien varteen, myymälätilat avautuvat pienelle aukiolle. Ulkoasultaan monivivahteisten rakennusten ulkoseinät ovat valkoiseksi maalattua tiiltä. Asuinaluetta ympäröivät viher- ja puistoalueet pohjautuvat maisema-arkkitehti Jussi Jänneksen suunnitelmiin. Puolustusvoimien rakennuttama Evakkotien rivitaloalue on Timo ja Tuomo Suomalaisen suunnittelema ja muodostaa tiiviin ja yhtenäisen kokonaisuuden Korkalovaaran etelärinteen alaosassa. Evakkotien 1960-luvulla toteutettu tiivis rivitaloalue sijaitsee Aallon suunnitteleman asuinalueen lounaispuolella. Alueen 12 rivitaloa ja niiden 126 asuntoa on sijoitettu rinteeseen porrastetusti niin, että ne avautuvat etelään kun taas ylärinteen puoleiset rakennusosat suojautuvat mataline seinäpintoineen ja pienine ikkuna-aukkoineen pohjoisen viimoilta. Asuinalueen rakenn…
alue: 66.504063092,25.675135979 66.505814665,25.677008515 66.505038281,25.682344244 66.506808265,25.683771400 66.507048296,25.685133546 66.505606672,25.688784080 66.505529147,25.689349542 66.505232158,25.689376651 66.504836092,25.689580641 66.504378098,25.690028697 66.504266898,25.689851196 66.504573544,25.687165811 66.504808555,25.684117622 66.504946037,25.683056400 66.505020009,25.682347985 66.504760551,25.681643490 66.503271528,25.680216917 66.504063092,25.675135979
historia: Rovaniemen kauppalan väkiluku kasvoi nopeasti sotien jälkeen siirtolaisten ja taloudellisen kehityksen ansiosta. Sodan tuhojen ja nopean kasvun seurauksena kauppala kärsi asuntopulasta vielä 1950-luvun puolivälissä. Kauppalanjohtaja Lauri Kaijalainen näki asuntopulan yhdeksi ratkaisumalliksi Espoon Tapiolan ja edisti kauppalassa Asuntosäätiön rakentaman Tapiolan esikuvan mukaista alueellista asuntorakennustoimintaa. Sopivaksi Asuntosäätiön ja kauppalan yhteistyöalueeksi katsottiin Korkalovaara, joka oli Aallon Poronsarvikaavassa osoitettu kuusikulmaisten pientalotonttien alueeksi. 1948 kaavamuutoksessa tontit oli muutettu nelinurkkaisiksi. Asuntosäätiö antoi Alvar Aallolle 1956 tehtäväksi asuinalueen suunnittelun. Aallon toimisto laati ensin suunnitelman, joka käsitti kolme erillistä asuntoaluetta, jotka liitettäisiin toisiinsa kokoojakadun avulla. Laajasta suunnitelmasta toteutettiin ainoastaan Korkalorinteen alue. Sopimuksen mukaan Asuntosäätiö rakennuttaisi Alvar Aallon suunnittelemat kerros-, rivi- ja ketjutalot sisältävän puutarhakaupunkimaisen asuntoalueen. Kauppala sitoutui suunnittelemaan ja toteuttamaan tiet ja kunnallistekniikan. Asuntojen rahoitus hoidettiin aravalainoin. Aallon suunnitelman pohjalta laadittiin uusi asemakaava, joka vahvistettiin lokakuussa 1958. Aallon suunnitelmien toteuttaminen aloitettiin kesällä 1958 Sompiontieltä, jonka varrelle rakennettiin seuraavan vuoden aikana kerrostalo Rakovalkea ja rivitalo Korkalo sekä lämpökeskus ja myymäläkeskus. Toisessa vaiheessa toteutettiin rivitalo Lapinjänkä ja kerrostalo Poroelo. Tanhuantien ja Poroelontien rakennukset valmistuivat kesään 1960 mennessä. Rakovalkean ja Poroelon kerrostalojen niveleksi alun perin ajateltu sauna korvattiin puurakenteisella pyörä- ja urheiluvälinesuojalla. Keskitien rivitalo Karpalo valmistui 1961. Alueen autotallit rakennettiin asunto-osakeyhtiön toimesta 1960-luvun alkupuolella ja ne pohjautuivat karkeasti Aallon luonnospiirustukseen. Kaikkia Korkalorinteen alkuperäi…
kunta: k698
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8029
modified: 2009-12-22T13:55:56+0300

Kumianpää
type: Katu
lat: 60.0900806724822
long: 24.5446917075389

metadescription 7480
modified: 2010-02-02T15:35:09+0300

Pohjan ruukkiympäristöt (Billnäsin ruukinalue)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kolme maamme vanhinta ruukkia, Antskog, Billnäs ja Fiskars, kuuluvat 1600-luvun suurvalta-ajan varhaisiin rautaruukkeihin kuvastavat erinomaisesti teollisuuden vaiheita 1600-luvulta nykypäiviin. Ruukkien erilainen myöhempi historia - Antskogin verka-, Billnäsin puusepän- sekä Fiskarsin rauta- ja konepajateollisuuden huomattavina teollisuuslaitoksina maassamme ilmentävät näiden teollisuudenalojen kehitystä eri vuosisatoina. Historiallisen Pohjan pitäjän ruukkiympäristöt ovat Länsi-Uudenmaan teollisuushistoriallisesti merkittävän ruukkiketjun osa. Ruukkeihin liittyy myös huomattavaa teollisuusarkeologista intressiä ja niiden uudempi maine liittyy aikansa modernia designiä edustavien tuotteiden tunnettuuteen myös maamme rajojen ulkopuolella. Fiskarsin ruukinalue on laaja Fiskarsinjoen varteen suurelta osin 1800-luvun kuluessa rakennettu kokonaisuus. Kolmikerroksinen Fiskarsin ruukinkartano 1800-luvun ensi kymmeneltä hallitsee ruukinkadun varressa ruukinmaisemaa. Fiskarsin päärakennus on merkittävimpiä empirerakennuksia maaseudulla ja siihen liittyvä ruukinkatu on ruukinalueitten vaikuttavimpia. Ruukinkadun varrella puistomaisessa ympäristössä ovat seurantalo, majatalo Värdshuset ja 1765 rakennettu ruukinkonttori, alueen vanhin rakennus, kadun toisella puolella viljamakasiini, hienotaepaja ja kuparivasarapaja. Ruukinkadun tiiviin katunäkymän muodostavat tornilla korotettu, alkuaan kouluksi ja talliksi tehty rakennus ja kiviset kaksikerroksiset empirekauden työväenkasarmit. Ylemmällä ruukinkadulla, nykyisellekin tuotantolaitokselle johtavan tien varressa, on yhtenäinen työväen punamullattujen asuinrakennusten rivistö. Yläruukin alueella on ns. Fiskarsin tehdas. Tiiviissä tuotantorakennusten ryhmässä kosken rannoilla lähellä patoa ovat ruukkihistorian tärkeimpiin lukeutuvat valimo, konepaja ja puhallushuone. Konepajan ruokalassa ja konttorissa toimii museo. Työväen ja virkamiesten asumuksia on myös vanhojen ruukinkatujen ulkopuolella, kuten aluetta reunustavassa kallioise…
alue: 60.080302539,23.654353290 60.079923073,23.652550319 60.080644961,23.651298592 60.080058194,23.648816732 60.079311500,23.649666544 60.077434212,23.651581341 60.077038219,23.650673223 60.078600145,23.647729053 60.084018034,23.631217232 60.088020040,23.622169924 60.090136601,23.620020679 60.093242259,23.618152528 60.093773276,23.611990301 60.095260251,23.608037163 60.095800486,23.609410965 60.095283114,23.615806980 60.095227298,23.621134518 60.094875675,23.626195506 60.094409136,23.629498534 60.090317001,23.640103127 60.088337705,23.644368340 60.087873843,23.648843097 60.087330905,23.651120388 60.086418324,23.652009274 60.083287340,23.648232157 60.082286281,23.653518088 60.081331820,23.657510549 60.081973375,23.660200839 60.079136207,23.668855307 60.076708037,23.667262632 60.077125133,23.659597710 60.075190470,23.655277001 60.076115930,23.654346127 60.079298341,23.658603852 60.080302539,23.654353290
historia: Malmin etsintä ja louhinta alkoi Suomessa 1600-luvulla. Historialliseen Pohjan pitäjään, jossa oli metsää, koskivoimaa ja Pohjankurun satama, perustettiin 1630 Antskogin, 1641 Billnäsin ja 1649 Fiskarsin ruukit. Rautamalmi tuotiin Ruotsista. Antskogin perusti tiettävästi Jacob Wolle (Wulff) ja rakensi masuunin ja kankirautavasaran. Masuuni lopetettiin 1649. Uusi kankivasarapaja valmistui 1734. Pajassa taottiin ainoana paikkana Suomessa takkirauta kankiraudaksi ns. vallonimenetelmällä 1779 asti. 1700-luvun lopulla Antskogissa jalostettiin kuparia. Antskog, Fiskars, Koski ja Kärkelä sekä Orijärven kaivos myytiin 1822 John Julinille. Proomuja varten Julin rakensi 1824 Antskogiin sulun, joka hävitettiin 1909, samassa kohdassa oli ilmeisesti masuuni. Nykyisin paikalla on pato. Kuparilaitos lopetettiin 1880. Julin perusti Antskogin ruukin yhteyteen verkatehtaan sekä vanutus- ja värjäyslaitoksen 1839. Verkatehdas valmistui 1841 ja sitä laajennettiin kankaiden väripainamista varten 1847. 1800-luvun lopussa Antskogissa oli kuparilaitoksen ja myllyn lisäksi villakehräämö, kutomo, värjäämö ja trikoonvalmistuslaitos. Tulipalon hävitettyä verkatehdasta 1900 rakennutti Antskogin Verkatehdas Oy suuren tehdasryhmän. Sarka-, tohveli-, ulsteri- ja pukukankaita valmistanut tehdas lopetettiin 1959, jolloin Oy Antskog Ab:n osakekanta siirtyi MAKO Oy:lle. Kiinteistöön kuuluivat 45 hehtaaria maata, teollisuusrakennuksia, lukuisia puisia asuinrakennuksia ja kaksi vesivoimalaa. Toinen voimala tuhoutui tulipalossa. MAKO Oy:n päätuotteet olivat palokalustot, pumput ja teollisuusventtiilit. Billnäsin masuunin ja kahden kankirautavasaran perusti Suomen vuorimestari Carl Billsten. Masuuni toimi noin 1639-1658. Billsten perusti Fagervikin ruukin 1646. Billsteneiltä ruukit siirtyivät 1723 Hisingille (aateloituna Hisinger), joilla Billnäs oli 1900-luvulle asti. Hisingit rakensivat kankivasarapajat kosken molemmin puolin. Tuli tuhosi ruukkia 1775 ja uudelleenrakentamisessa ruukki sai pitkälti nykyas…
kunta: k710
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: mylly
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Malinen: Oo omissas!
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i8187
spatial: i7424
temporal: i116
kirjoittaja: i9602
kuvittaja: Seppälä, Jaakko
lisatietoa: Malinen on Helsinkiin opintojen perässä muuttamaan joutunut savolainen jänis, joka on säilyttänyt kotiseutunsa murteen ja asenteen.
lisätietoja: http://www.malinen.info/kaappa.html#

Pappila
type: PointOfInterest
created: 2012-05-25T09:52:58.89+00:00
modified: 2012-11-29T08:18:33.985+00:00
subject: p34941
subject: pappilat
kuvailu: Talon vanhin osa on ainoa Suomenlinnassa ruotsalaiselta kaudelta säilynyt puurakennus. Sen tarkkaa rakennusaikaa ei tie­detä. Vanhimmassa asussaan rakennus oli suorakaiteen muotoinen ja sen kaksi ulko-ovea sijaitsivat eteläjulkisivussa. 1850-luvulta lähtien taloa laajennettiin kuistein ja lisäsiivin useita kertoja. Nykyiseen kokoonsa se laajennettiin vuosisadan vaihteessa. Ik­kunoiden koristeelliset vuorilaudat esiintyvät jo vuoden 1879 piirustuksissa. Rakennusta ympäröivällä alueella on eri aikoina ollut useita puisia asuinrakennuksia ja vajoja. Ne ovat tuhoutuneet tulipaloissa tai purettu huonokuntoisina. Pappila oli koko venäläisen kauden upseeriston asuintalona. Insinöörikomennuskunnan piirtämön toimiessa Amiraalinta­lossa oli asukkaana insinöörihallinnon päällikkö perheineen. Lasikuisti korjattiin vuonna 1975 ja samalla uusittiin julkisivun helmi­ ponttivuorilaudoitus vanhan laudoituksen alta löytyneen vanhemman laudoituksen kal­taiseksi.
historia: Peruskorjaus Rakennukseen kunnos­tettiin kolme asuntoa kooltaan 109-130 m². Puuhellat ja osa peltiuuneista purettiin, kaakeliuunit säilytettiin. Rungon huonon kunnon takia alimpia hirsiä jouduttiin vaihtamaan ja perustuksia vahvistamaan. Julkisivut maa­lattiin öljymaalilla venäläisen kauden värityksen mukaisesti koboltinsinisiksi. Asuntoihin tehtiin kylpyhuoneet ja rakennus liitettiin vesijoh­to-, viemäri- ja kau­kolämpöverkkoon. Toteutusaika: 1986-88 Huoneistoala: 366 m² Kerrosala: 414 m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto P. Mykkänen Ky Julkisivuvärityssuunnitelma: Arkkitehti Vilhelm Helander Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Mauri Pelkkikangas LVI-ja sähkösuunnittelu: Insinöörikeskus Oy Rakennuttaja: Suomenlinnan Hoitokunta Rakennustyöt: Helsingin lääninvankilan Suomenlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Rakennuksen runko-osa on ainoa Suomenlinnassa ruotsalaiselta kaudelta säilynyt puurakennus. Sen tarkka rakennusaika ei ole tiedossa. Venäläisen kauden kartoissa se esiintyy vuodesta 1816 lähtien ja venäläisessä asiakirjamateriaalissa mainitaan, että se on ostettu ruotsalaisilta omistajilta. Vanhimmassa asussaan rakennus oli suorakaiteen muotoinen ja mansardikattoinen ja sen eteläjulkisivulla oli kaksi ulko-ovea. Molemmilla pitkillä julkisivuilla oli lisäksi kuusi ikkunaa ja itäpäädyssä kaksi. Länsipääty oli umpinainen. Alkuperäisessä runko-osassa ei ollut lautaverhousta, vaan hirsiseinät oli punamullattu. Rakennus säilytti perusmuotonsa itä- ja eteläjulkisivuille rakennettuja kuisteja lukuunottamatta aina 1860-luvun lopulle. Vasta 1870-luvulla tehtiin ensimmäinen suurempi laajennus, kun taloa pidennettiin itään ja laajennettiin etelään kolmen huoneen ja eteisen suuruisella lisäsiivellä. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennettiin itäpäätyyn siinä nykyisinkin oleva kuisti. Rakennuksen eteläsiipi laajennettiin lopulliseen laajuuteensa 1890-luvulla. Ikkunoiden koristeelliset vuorilauda…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14482590283194
long: 24.979580116272018

Pietarinkatu 13
type: Osoite
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1574875588607
long: 24.9471673895998

metadescription 7814
modified: 2010-02-02T15:40:14+0300

metadescription 8289
modified: 2010-09-17T11:27:14+0300

Brand-gallop
type: Klassinen
language: eng
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i106
temporal: i116
esittaja-musiikki: i7902
saveltaja: i7904

Säynätsalon teollisuusyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Säynätsalo on edustava esimerkki teollisuusyhdyskunnasta, jossa teollisuuslaitokset, asuma-alueet ja yksittäiset rakennukset ovat syntyneet korkeatasoisen arkkitehtuurisuunnittelun tuloksena. Säynätsalon teollisuusyhdyskunnassa on nähtävissä arkkitehtien ja vaneritehtaan johtajan kauppaneuvos Hanna Parviaisen ja myöhemmin Enso Gutzeit Oy:n vaikutus niin maisemakuvassa kuin alueen arkkitehtuurissa. Säynätsalon pääsaaren teollisuuslaitosten kokonaisuus on rakennettu pääosin 1900-luvun jälkipuoliskolla. Toimihenkilöiden ja mestareiden rivitalot Kilpala, Notkoselkä, Salpala, Toimela ja Kerhola sekä ns. kiinalaistalot ovat 1940-luvulta. Talot ovat tehtaan palveluksessa olleiden arkkitehtien Karl ja Margaretha Stigzeliuksen suunnittelemia. Salpala-nimitys tulee Enson tuolloin markkinoimasta Salpalevy-tuotteesta, Toimela toimihenkilöasunnoista, Kerho rakennuksessa sijaitsevasta kerhosta ja Notkoselkä viitannee naimattomien tyttöjen asuntolaan. Kiinalaistalojen nimitys johtuu massiivisesta, kaarevasta kattoratkaisusta. Rakennuksille luonteenomaista ovat neliömäinen pohjaratkaisu, etufasadin puoliksi peittävä avoveranta ja vaakaverhous. Arkkitehtuurin merkkiteoksia ovat arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema Säynätsalon kirkko ja arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema kunnantalo. Säynätsalon punatiilinen 1949-1952 rakennettu kunnantalo lukeutuu Aallon keskeiseen tuotantoon ja se on ensimmäisiä Aallon 1950-luvun arkkitehtuuria leimanneista punatiilirakennuksista. Eri tilat on ryhmitelty suojaisan atriumpihan ympärille. Toisen kerroksen tasolla olevalta pihalta on käynti kunnanvirastoon, liiketiloihin, kirjastoon ja asuntoihin katutasolta. Kunnanvaltuuston istuntosali on rakennuksen korkeimmassa osassa. Kirkonmäki muodostaa oman rauhallisen keitaansa tehdasyhdyskunnan keskellä metsäisellä harjulla. Muodoltaan kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, johon liittyy seurakuntatalo. Vaaleaksi rapatun kirkon tornissa on barokkityyliin mukailtu pääte. Tunnelmallisen kirkkosalin ark…
alue: 62.135478494,25.755758866 62.136031834,25.753392474 62.136799969,25.751686670 62.138338981,25.751455951 62.142384048,25.751578368 62.147335811,25.757110794 62.148825157,25.764163474 62.149148772,25.775715216 62.146663308,25.780197208 62.136902411,25.783714391 62.132745342,25.786675428 62.128736867,25.786224789 62.126423726,25.783398560 62.126530566,25.781086271 62.127830757,25.780762526 62.127784038,25.779067281 62.128671204,25.778760066 62.129305428,25.775000778 62.133393603,25.773681295 62.133545795,25.767444288 62.133765583,25.762804010 62.134566562,25.758921158 62.135478494,25.755758866
historia: Säynätsalon teollinen historia alkoi 1897, jolloin Jyväskylässä vaikuttanut suurliikemies Johan Parviainen osti asumattoman Säynätsalon saaren ja perusti saarelle sahan. Havupuun lisäksi Keski-Suomessa oli kaskiajan perintönä runsaasti koivumetsiä, joiden hyödyntämiseksi Säynätsaloon perustettiin 1914 vaneritehdas. Myöhemmin toimintaa laajennettiin vielä talotehtaalla ja kuitulevytehtaalla. Yhtiön teolliseen toimintaan ja sen kasvuun liittyi kiinteästi yhdyskunnan rakentaminen. Tehdas oli alueen suurin maanomistaja ja ohjasi suurelta osin maankäyttöä ja rakennustoimintaa. Yhtiö hankki 1924 omistukseensa Säynätsalon pääsaarella olleen tehdasalueen lisäksi lähinnä maatalouden käyttöön varatun Lehtissaaren ja sekä asuinalueeksi suunnitellun Muuratsalon pohjoisosan. Asemakaavoja ja rakennusten tyyppipiirustuksia tekivät mm. arkkitehdit Wivi Lönn ja Alvar Aalto. Parviaisen tehtaiden rakennuksia suunnittelivat mm. arkkitehti Yrjö Blomstedt ja arkkitehti K.G. Stigzelius. Johan Parviaisen ja hänen perheensä omistuksessa Säynätsalo oli 1936 tapahtuneesen konkurssiin saakka. Viimeiset vuodet, 1925-1936, tehdasta johti Hanna Parviainen, Suomen ensimmäinen naispuolinen kauppaneuvos. Konkurssin jälkeen omistajaksi tuli Suomen Pankki ja 1946 Enso Gutzeit Oy. Säynätsalon seurakunta perustettiin 1920-luvun alkupuolella ja seurakunnan kirkon kustansi tehtaiden pääomistaja Hanna Parviainen. Arkkitehti Armas Lindgren suunnittelema 400 hengen kirkko vihittiin käyttöön loppiaisena 1927. Kunnallishallinnollisesti Säynätsalo erotettiin Muuramesta 1924 ja 1935 siihen liitettiin Lehtissaari ja Muuratsalon pohjoisosa. Säynätsalon kunnantalo rakennettiin 1949-1952 Alvar Aallon piirustusten mukaan. Säynätsalosta tuli osa Jyväskylää kuntaliitoksen yhteydessä 1993. Enso-Gutzeitin yhtenäiset rivitalo- ja omakotialueet rakennettiin 1940-luvulla tehtaan työntekijöille. Yhtiön arkkitehdit Karl ja Margaretha Stigzelius suunnittelivat rakennukset, jotka olivat Enson omaa tuotantoa. Lisäksi Stigzeliuks…
kunta: k179
paikan tyyppi: puunjalostuslaitos
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kuolemankukkia
type: Dekkari
description: Opiskelijajuhlat päättyvät traagisesti, kun aamulla juhlien emäntä löytyy kuolleena munkkiniemeläisestä asunnosta. Onko kyseessä murha vai onnettomuus?
language: fin
spatial: i9866
spatial: Munkkiniemen puistotie
spatial: i9711
spatial: Uimastadion
spatial: i8854
temporal: i1105
kirjoittaja: Peura, Nina
lisatietoa: Helsinkiläisen rikoskomisario Olli Bergin romanttinen viikonloppuloma Tampereella keskeytyy äkillisesti. Psykologian opiskelijoiden yölliset juhlat ovat päättyneet siihen, että niiden emäntä on löydetty aamulla kuolleena keittiöstä. Kuolemaan ei tunnu aluksi löytyvän mitään syytä tai motiivia. Myrkytetty Anu Salo oli kaikkien suosiossa, eikä kukaan asuntoon jääneistä opiskelijoista nähnyt tai kuullut mitään poikkeavaa yön aikana. Opiskelijajoukolla oli yhteinen tulevaisuudenhaave ja kaikilla omat salaisuutensa. Olli Berg joutuu juttua tutkiessaan pohtimaan suhdetta tyttöystäväänsä sekä viehättävään naistodistajaan, joka tekee häneen tavallista suuremman vaikutuksen. Monen muunkin on tehtävä elämässään ratkaisuja. Esikoiskirjailija Nina Peura on rakentanut viihdyttävän, uskottavalla ihmiskuvauksella ja tihentyvällä jännityksellä ladatun rikosromaanin, jonka tapahtumat sijoittuvat Helsingin läntisiin kaupunginosiin.

Jalkaväkikomppanian keittiö / Merivartioasema
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T13:03:37.792+00:00
modified: 2012-12-03T07:11:32.391+00:00
subject: jalkaväki
subject: p31726
subject: p32363
subject: p34436
subject: p35622
subject: p49523
kuvailu: Peruskorjaus Suomenlahden merivartiosto tarvitsi tukikohdan Helsingin edustan valvontaa varten. Rakennus C 25 katsottiin tähän käyttöön sopivaksi, koska sen vieressä on hyvä satamapaikka vartioveneille ja rannasta pääsee nopeasti avomerelle. Toteutusaika: 1980 Huoneistoala: 410m² Kerrosala: 457m² Ra­kennutta­ja­: Suo­menlinnan hoito­kunta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Os­mo Sipari Ky Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Auvo Kallio & Co LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Iikka Hu­ovinen Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Veikko Vahvaselkä Ky ­Rakennustyöt: Hel­singin läänin­vanki­lan Suomenlinnan työ­siirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 25 suunniteltiin vuonna 1891 kahden jalkaväkikomppanian keittiöksi, ruokasaliksi ja leipomoksi. Tilatarpeet muuttuivat kuitenkin jo suunnitteluaikana siten, että rakennukseen sijoitettiin sen valmistuttua ennen mainittujen tilojen lisäksi 5 huonetta miehistön majoitusta varten. Vuonna 1897 osaa talosta käytettiin jalkaväkipataljoonan työhuoneina. Alunperin talossa oli 2 ulkoeteistä. Seinät oli maalattu keltaisella öljymaalilla ja ikkuna-, ovi-, räystäs- ja sokkelilistat öljypohjaisella punamullalla. Samoin kattoikkunat, piiput ja peltikatto olivat maalatut öljypohjaisella punamullalla. Sisäseinät olivat rapatut ja valkaistut ja seinien alaosien panelit oli pirskotettu harmaalla. Uunit olivat Voinitskin järjestelmän mukaisesti rautasuojuksen sisässä. Keittiön uunit oli maalattu harmaalla pirskottaen ja lattia oli laskettu nupukivistä. Puuronkeittäjien huoneessa oli lautalattia ja Utermarkovski-peltiuuni. Vuonna 1902 Viaporin sotilaslennättimen komennuskunnan miehistön majoittaminen rakennukseen aiheutti muutostöitä. Kolmea huonetta käytettiin luokkahuoneina ja käytännön harjoitteluun. Rakennusta korjattiin 1900-luvun alussa muutenkin monin tavoin. Vuoden 1904 työt mainitaan tehdyn tykistövaruskunnan työnä. Ulkovuorausta kunnostettiin 1906 ja lattiar…
historia: Merivartioaseman pää­ra­ken­nus (C 25) val­mistui vuonna 1891 kahden jalkaväkikomppanian keittiöksi, ruokasaliksi ja leipomoksi. Lisäksi siihen sijoitettiin viisi huonetta miehistön majoitustiloiksi, ja myöhemmin osaa talosta käytettiin työhuoneina. Julkisivut oli maalattu keltaisella öljymaalilla ja listat öljypohjaisella punamullalla, samoin kattoikkunat, piiput ja peltikatto. Keittiön lattia oli nupukiveä. 1900-luvun alkuvuosina rakennusta korjattiin monin tavoin, mm. vuonna 1902, kun sotilaslennättimen komennuskunta siirtyi rakennukseen. Vankileirien aikaan 1918-19 kasarmissa oli kanslia, naisvankien sairaala ja keittiö. Monia väliseinä- ja muita muu­tostöitä on tehty rakennuksen ollessa asuinkäytössä.
lat: 60.14777929622416
long: 24.982380342483566

metadescription 612
modified: 2010-09-17T11:14:06+0300

Väinö Auerin katu
type: Katu
is part of: i51
lat: 60.2069801690952
long: 24.9636443754114

Siveyspoliisi
type: Fakta
content: Onko Helsingin poliisissa joskus toiminut siveyspoliisiosasto? Sen historia ja tehtävät? Kysyimme asiaa Helsingin polisiilaitokselta, josta vastasi arkistonhoitaja: Vuoden 1897 asetuksen mukaan poliisilaitoksella tuli olla neljä osastoa: järjestys- eli piiripoliisi, tiedustelu- eli etsivä poliisi, keskus- eli opetuspoliisi ja sivellisyyspoliisi. Vuonna 1890 perustettiin prostituutiopoliisi, joka sai myöhemmin nimekseen siveyspoliisi. Tehtävien monipuolistuessa nimi vaihtui kuitenkin huoltopoliisiksi. Huoltopoliisi puolestaan lakkautettiin 1986. Siveyspoliisin tehtäviin kuului yleisen sivellisyyden valvonta ja suojeleminen. Tarkempaa tietoa saat allamainituista teoksista, joista kumpainenkin löytyy HelMet-tietokannasta. Lähteet: Kimmo Keskinen ja Oula Silvennoinen (toim.): Helsingin poliisilaitoksen historia 1826 - 2001 Autonomian alusta Etykin aikaan 1826-1976 (1976).
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i106

metadescription 1086
modified: 2010-02-08T16:40:04+0300

metadescription 8191
modified: 2010-02-04T16:48:53+0300

Sturenkatu 8
type: Osoite
is part of: i45
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.1895463304896
long: 24.9464903109482

Toivonen, Kari-Pekka
type: Nayttelija

metadescription 8525
modified: 2011-01-17T14:55:46+0300

Helsingin jäähalli
type: Fakta
content: Kuinka monta paikkaa Helsingin jäähallissa on, ja mitä tarkoitetaan kenttäpaikoilla ja permannolla? Helsingin jäähallista kerrottiin seuraavaa: "Jääkiekko-otteluissa jäähalliin mahtuu 8120 henkilöä, konsertteihin lavarakenteista riippuen 6000-8000. Kenttäpaikat ovat jäätasolla olevia istuma- tai seisomapaikkoja. Niitä on yhteensä 1600-2000." Kenttäpaikkojen ja permannon eroa he eivät kommentoineet, joten ilmeisesti kyseessä on sama asia.
language: fin
spatial: i7535
temporal: i116

metadescription 6496
modified: 2010-01-19T15:01:30+0300

Vaja C19
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:52:19.753+00:00
modified: 2012-11-29T10:25:09.791+00:00
subject: p36222
asset ID: C19
kuvailu: Lautarakenteinen, kalliolle rakennettu vaja on mahdollisesti osittain Venäjän vallan aikainen. Vajan taakse rakennettiin vuonna 1909 sattuneen Galotshkinin talon palon jälkeen tiilinen palomuuri. Kirkon puoleisesta päädystä purettiin osa vuonna 1972 ja rakennettiin paikalle talojen C 18 ja C 21 yhteinen lämpökeskus. Sen seinät ovat kevytsoraharkosta muuratut ja katto siporexia. Lämmitysmuoto muutettiin 1982 öljystä kaukolämmöksi, öljysäiliö purettiin ja kattilahuoneesta tehtiin lämmönjakohuone. Vajaan rakennettiin 1990-luvun alussa uusi vesikatto edellisen tuhouduttua myrskyssä. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 129 Lähteet: MV SL Tutkimusasiakirjat. Lahtinen, Reijo, 1994. Tiedonanto. Kuva: MV SL Valokuva-arkisto neg.nro 0267.
historia: Lautarakenteinen, kalliolle rakennettu vaja on mahdollisesti osittain Venäjän vallan aikainen. Vajan taakse rakennettiin vuonna 1909 sattuneen Galotshkinin talon palon jälkeen tiilinen palomuuri. Kirkon puoleisesta päädystä purettiin osa vuonna 1972 ja rakennettiin paikalle talojen C 18 ja C 21 yhteinen lämpökeskus. Sen seinät ovat kevytsoraharkosta muuratut ja katto siporexia. Lämmitysmuoto muutettiin 1982 öljystä kaukolämmöksi, öljysäiliö purettiin ja kattilahuoneesta tehtiin lämmönjakohuone. Vajaan rakennettiin 1990-luvun alussa uusi vesikatto edellisen tuhouduttua myrskyssä. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 129 Lähteet: MV SL Tutkimusasiakirjat. Lahtinen, Reijo, 1994. Tiedonanto. Kuva: MV SL Valokuva-arkisto neg.nro 0267.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.147819349465024
long: 24.98523421287541

Hietakylän hautausmaa ja Haminan ortodoksinen hautausmaa (Hietakylän hautausmaa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hietakylän luterilainen hautausmaa ja Haminan ortodoksisen seurakunnan hautausmaa edustavat varhaista kirkosta ja asutuksesta erillään olevaa hautausmaarakentamista 1700-luvulta. Haminan luterilaisen kaupunkiseurakunnan 1770-luvulla perustettu vanha hautausmaa on kaupungin luoteispuolella Hietakylässä. Tunnelmallisella hautausmaalla on paljon arvokkaita hautamuistomerkkejä, jotka kuvastavat Haminan ja sen lähiympäristön kulttuurihistoriaa. Haminan ortodoksisen seurakunnan 1740-luvulla perustettu hautausmaa puolestaan sijaitsee kaupungin koillispuolella Pampyölissä. Hautausmaalla on 1901 valmistunut Neitsyt Marialle, Kaikkien murheellisten ilolle, pyhitetty tiilikirkko, joka on arkkitehti Ivar Aminoffin suunnittelema. Aladin-suvun hautakappelin vuodelta 1898 on piirtänyt K.A. Wrede. Hautausmaan koillispuolella on Nikolai II:n sotilaiden juutalainen hautausmaa.
alue: 60.568478937,27.183362310 60.568946566,27.185178112 60.568615519,27.185549283 60.568122150,27.183785555 60.568478937,27.183362310
historia: Hamina siirtyi vuoden 1742 Turun rauhassa Venäjälle ja Haminan ortodoksinen hautausmaa perustettiin Pampyöliin jo 1740-luvulla. Hietakylään perustettiin luterilainen hautausmaa 1770-luvulla, jolloin hautaaminen linnoituksen sisäpuolelle kiellettiin. Hautausmaat sijoitettiin kaupunkialueen ulkopuolelle esikaupunkiasutuksen lähelle. Hietakylän luterilaista hautausmaata laajennettiin 1859, samalla se ympäröitiin kiviaidalla. Varakkaampia kaupunkilaisia sinne oli ryhdytty hautaamaan vuoden 1821 palon jälkeen. Hietakylän hautausmaa kunnostettiin perusteellisesti 1997-1998 arkkitehti Bey Hengin suunnitelmien mukaan.
kunta: k075
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lehtisaari
type: Kaupunginosa
lat: 60.1799071578611
long: 24.8513141046414

metadescription 8785
modified: 2010-03-03T19:15:52+0300

description: vankilan kappeli ja museoselli, "rekisterikilpitehdas"
references: Helsinki-tiloja
spatial: Helsingin vankila

Harjukadun, Onnelantien ja Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karjalankadun, Kymintien ja Onnelantien sekä Harjukadun varteen 1920- ja 1930-luvuilla toteutetut yhtenäiset pientalo- ja pienkerrostalot kuvastavat aikakautensa edistyksellisiä kaavoitusperiaatteita ja englantilaisperäisen puutarhakaupunkirakentamisen ihanteita voimakkaasti kasvaneessa maan nuorimmassa kaupungissa. Katunäkymät ja rakennuskannan yksityiskohdat ovat säilyttäneet poikkeuksellisen hyvin alkuperäisen mittakaavansa, yhtenäisyytensä ja yksityiskohtansa. Karjalankadun, Kymintien ja Onnelantien rakentaminen perustuu viipurilaisen arkkitehdin Otto-Iivari Meurmanin Lahden itäisille osille, Paavolan kaupunginosaan 1927 laatimaan asemakaavamuutokseen. Harjukadun länsiosa on muotoutunut puolestaan kaupunginarkkitehti Kaarlo Könösen 1936 laatiman kaavamuutoksen mukaan, joka pohjautui Meurmanin Lahden läntisten osien kaavaan vuodelta 1931. Kymintie on ainoa vanhan Paavolan kaduista, jolla alkuperäinen rakennuskanta on säilynyt kokonaisuudessaan. Karjalankadun varressa rakennukset ovat pienkerrostaloja. Talousrakennukset ovat vehreiden puutarhatonttien takaosassa. Meurmanin suunnitelman mukaisesti korttelin keskellä olevat talot ovat satulakattoisia ja kadunkulmissa olevat talot aumakattoisia. Rakennuspiirustukset ovat pääasiassa lahtelaisten rakennusmestarien käsialaa. Talot edustavat vaatimatonta klassismia. Rakennuskanta on peräisin pääasiassa 1930-luvun lopusta ja 1940-luvulta. Onnelantien rakennuskanta on pääasiassa peräisin vuosilta 1928-1936. Onnelantien suunnitelmassa on nähtävissä vuosisadan vaihteen englantilaisperäinen puutarhakaupunki-ideologia, jonka vahvoja puolestapuhujia Meurman oli. Noin puolet taloista on suunnitellut lahtelainen rakennusmestari Artturi Ekström. Muita suunnittelijoita ovat muun muassa rakennusmestarit Kustaa Kourula ja Emil Laine. Alue on rakentunut jyrkkään rinteeseen siten, että harjun puoleiset talot on sijoitettu etupuutarhan taakse ja pohjoispuolen talot kiinni katulinjaan. Puolitoistakerroksiset rakennukset edustavat eleetön…
alue: 60.979917541,25.666583449 60.980403140,25.666592362 60.980079234,25.668154227 60.980227015,25.670036775 60.980720199,25.670159412 60.981017774,25.670255635 60.981154525,25.669648265 60.981433853,25.669706537 60.981992024,25.669754824 60.981981334,25.670063736 60.982370421,25.670317674 60.982309037,25.670911561 60.982075766,25.670808070 60.981781676,25.674455821 60.981898576,25.674539043 60.981841509,25.674944053 60.981572029,25.674892335 60.981387140,25.677227133 60.980865310,25.676984724 60.980198795,25.676754741 60.979902135,25.676622308 60.980164330,25.674070445 60.979316894,25.673719907 60.979917541,25.666583449
historia: Viipurilainen arkkitehti Otto-Iivari Meurman laati 1927 asemakaavamuutoksen Lahden kaupungin itäisille osille. Paavolan alueelle, kuten Kymintien varteen rakennettiin pääasiassa lahtelaisten rakennusmestarien suunnittelemia pienkerrostaloja vuosina 1928-1936, Karjalankadun ja Onnelantien varteen 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla. Paavolan alue sommiteltiin yhtenäiseksi, säännölliseksi esikaupungiksi. Puutarhakaupunki-ideologian mukaan kadun pohjoispuolella olevien rakennusten vihervyöhykkeet ovat talojen takana ja kadun eteläpuolella rakennusten edessä. Kymintie rakentui yhtenäisesti heti arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin kaavan vahvistamisen jälkeen vuosina 1928-1936. Lahtelaiset rakennusmestarit, mm. Artturi Ekström suunnittelivat rakennukset professori Carolus Lindbergin laatimien tyyppipiirustusten pohjalta. Myös Karjalankatu ja Onnelantie rakentuivat arkkitehti Meurmanin 1927 laatiman asemakaavamuutoksen pohjalta. Onnelantien pientalot rakennettiin vuosina 1928-1936. Lahtelaiset rakennusmestarit, kuten Artturi Ekström, Kustaa Kourula ja Emil Laine suunnittelivat talot. Karjalankadun pienkerrostalot rakennettiin 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla ja niiden suunnittelijoina olivat lahtelaiset rakennusmestarit kuten Artturi Ekström, Vilho Kivinen ja Toivo Mäkinen. Lahden läntiset osat Meurman kaavoitti 1931. Harjukadun läntiselle osalle laati asemakaavamuutoksen 1936 kaupunginarkkitehti Kaarlo Könönen. Suurin osa Harjukadun länsipään pientaloista rakennettiin vuosina 1937-38 rakennusmestari Paavo Leiskallion suunnitelmien mukaan.
kunta: k398
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Enkeli
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: i6714
temporal: i116
esittaja-musiikki: i6715
esittaja-musiikki: i195
saveltaja: i6713

Tähtitorninmäen observatorio ja puisto
type: AreaOfInterest
alue: 60.164329163,24.952681493 60.164359923,24.952789118 60.163805366,24.953363437 60.162213848,24.955752487 60.161857397,24.956204879 60.161619695,24.956351020 60.161347288,24.956360511 60.161101728,24.956229972 60.161504553,24.955482986 60.161091937,24.953240512 60.160487377,24.953635381 60.160316541,24.952698030 60.160957529,24.952318415 60.160591426,24.950201072 60.161213763,24.950165720 60.161218160,24.950449888 60.162137291,24.950327384 60.162139933,24.950028204 60.162662028,24.949922104 60.162825194,24.949916097 60.162868231,24.951525349 60.163122737,24.951531345 60.163135599,24.952595417 60.163618886,24.952587182 60.163632535,24.952761412 60.164329163,24.952681493
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Työnään Lauri suoritteli kaikenlaisia pikkutehtäviä milloin kenenkin komennossa, mutta siitä huolimatta hänelle jäi runsaasti aikaa tarkastella kaupunkia, joka monine erkoisuuksineen veti häntä puoleensa. Olihan Kluuvinlahden ja Katajanokan pohjoiskainalossa olevan sataman väliselle kapealle kannakselle ahtautunut kolmisensataa taloa, joissa asui noin puolitoistatuhatta ihmistä, ja sellaiseen väentungokseen ei Lauri Antinpoika ollut ennestään tottunut. Ei tarvinnut muuta kuin pistäytyä pappilan tontin ohi kulkevalle kadulle, joka suorana viivana yhdisti sataman pohjoispuolella olevan maaherran hallintokartanon lännempänä näkyvään Pyhän hengen kirkkoon, niin katseltavaa riitti ihan loppumattomiin." (s. 19)
description: Romaanin tapahtumat sijoittuvat 1600-1700-luvun Helsinkiin, eli nykyisen Senaatintorin alueelle.
references: i2146
spatial: Senaatintori

metadescription 4443
modified: 2010-09-17T11:26:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1809937~S9*fin

porttirakennukset
created: 2012-05-24T10:00:29.522+00:00
modified: 2012-05-24T10:00:29.61+00:00

Tehtaankadun ja Kapteeninkadun risteys
type: MuuPaikka
is part of: Kapteeninkatu
is part of: i35
lat: 60.1584211003829
long: 24.94644788582

metadescription 9236
modified: 2010-06-08T10:17:28+0300

Päivätanssit
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6499
spatial: i6497
spatial: Ravintola Fennia
spatial: i6496
temporal: i114
kirjoittaja: Snicker, Raija
kirjoittaja: i6491

metadescription 6732
modified: 2009-08-07T12:01:35+0300

metadescription 1582
modified: 2010-11-20T14:48:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1638225~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1650692~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1686452~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1825629~S9*fin

description: Pääkirjasto vuodesta 1986
references: i9025
spatial: i7220

description: Romaani 1960-luvun Helsingistä, nuorista sopeutumattomista, jotka ajelehtivat toimettomina Kallion yössä. Päähenkilö Riitta ei viihdy koulussa eikä töissä ja huonot välit äidin kanssa ajavat hänet majailemaan kulloisenkin poikaystävän nurkkiin.
references: i2467
spatial: Kallio

Kyläsaaren hoitolaitos
type: MuuPaikka
is part of: i47
lat: 60.2001380266822
long: 24.9726589370736

Elämää Kultakalan korttelissa ja Ulriikkaporin seudulla
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6521
spatial: Korkeavuorenkatu 15
spatial: i35
temporal: i108
temporal: i107
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: i106
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i116
kirjoittaja: i4164

Spirit, Mr.
type: Muusikko

Ihalemmen, Leiniälän, Nihattulan, Pelkolan ja Sattulan kyläasutus (Sattula)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hattulan Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen maarekisterikylät lukuisine kiinteine muinaisjäännöksineen kuvastavat poikkeuksellisen laajana kokonaisuutena asutuksen jatkuvuutta Hämeessä esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Lehijärven ympäristön vanhoista kyläkeskuksista monissa on säilynyt perinteinen tiivis muoto keskiaikaisperäisen, mahdollisesti jopa vanhemman kylätontin paikalla. Järven etelärannan kylät, Nihattula ja Sattula, sijaitsevat historiallisen Hiidentien varrella. Myös kyläkeskuksista aikoinaan 1700- ja 1800-luvuilla siirretyt talot muodostavat perinteiseen, rakentamisajalleen tyypilliseen tapaan rakennettuja kokonaisuuksia. Uudisrakentamista on kylissä toteutettu viime vuosikymmeninä varsin vähän. Rautakauden kalmistot ovat osa aktiivista laidunmaisemaa. Kylistä Armijärven rannalla sijaitsevassa Nihattulassa ja Lehijärven lounaisrannalla sijaitsevassa Sattulassa on säilynyt tiivis kylärakenne erityisen hyvin. Ihalemmen kylän asutus on levinnyt rantapelloilla oleville mäenharjanteille. Vanha kylätontti sijaitsi Ihaniemen talon paikalla. Kylään liittyvä asutus on lisäksi levinnyt pohjoiseen Marttaristintien varrelle. Vauraasta maanviljelyseudusta kertovat kantatilojen ja mäkitupien lisäksi 1860-luvulla rakennettu Pelkolan kartanon päärakennus. Julkista rakentamista edustavat Pelkolan ja Nihattulan koulut.
alue: 61.033211759,24.287854944 61.034240058,24.282556855 61.036525339,24.284018744 61.036951973,24.292606925 61.034082472,24.296774017 61.029727304,24.297192115 61.027700128,24.294028635 61.027804817,24.289705780 61.029434708,24.285462266 61.030107810,24.282782220 61.030779867,24.280560562 61.031699768,24.281420443 61.032389118,24.286144019 61.033211759,24.287854944
historia: Viljelyn merkit Lehijärven ympärillä ovat peräisin viimeistään 500-700 -luvuilta. Raimaanmäeltä löydetty polttokenttäkalmisto ja alueen kahdeksan uhrikiveä osoittavat pysyvän asuinkulttuurin juontavan ainakin viikinkiajalta. Lehijärvi oli keskiajalla Hattulan tytärpitäjä ja kappeli kuten Kalvola ja Tyrväntökin. Lehijärven puinen kappeli sijaitsi Torttolanmäen länsipuolella. Lehijärven kappeliseurakunta sulautui Hattulan emäseurakuntaan 1600-luvun lopulla, mutta itsenäisenä hallintopitäjänä Lehijärvi pysyi aina 1830-luvulle. Kirjallisissa lähteissä Lehijärven kylistä esimerkiksi Sattula mainitaan jo 1411. Keskiajan ja uuden ajan taitteessa Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen kylät olivat jo poikkeuksellisen suuria, niissä oli taloja seitsemästä neljääntoista. Pienemmän Armijärven rannalla olevan Nihattulan rakennuskantaan vaikutti läheinen Parolan leirialue, venäläisten upseerien perheet viettivät kesälomiaan kylässä, jonne rakennettiin myös huviloita. Leirin vaikutuksesta Emil Aaltonen perusti kenkätehtaan kylään 1900-luvun alkupuolella.
kunta: k082
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Kun kengät auraa tietä Espaan sohjoiseen --- Et ehkä ymmärtää voi sitä milloinkaan mies miksi taksitolppaa tanssittaa... kun Leinon Einolle hän lausahtaa: kai rakastua saan vielä Stadiin nukkuvaan?"
references: Nukkuva Stadi
spatial: i6610

metadescription 6992
modified: 2010-02-04T16:41:43+0300

Helsinki-valssi
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i431
esittaja-musiikki: i8368
saveltaja: i5262

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6928
spatial: i8858

Kittilän jokivarsi- ja järvenranta-asutus (Jeesiö)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaukosen kylä on Aapa-Lapin peräpohjalaista jokivarsiasutusta pohjoisimmassa Ounasjokivarressa. Kaukonen on ollut vanha saamelainen asuinpaikka. 1600-luvun puolessa välissä kylä on olluut Aapa-Lapin laajimpia maatalousalueita, markkinapaikka, käräjäpaikka ja liikenteellinen solmukohta, myöhemmin Kittilän Lapinkylän hallinnollinen keskus. Entisten eränautintajärvien rannoille syntyneet Kittilän syrjäiset pikkukylät ovat poikkeuksellisesti säilyneet Lapin sodan tuhoilta ja säilyttäneet perinteisen rakennuskantansa. Kaukosen kylässä ja Alakylässä on säilynyt ja kunnostettu pohjoisimmalle Suomelle tyypillisiä karjarakennuksia, pyramidikattoisia kesänavettoja. Kaukosen kylä Ounasjokivarren keskiosassa on jokivarren vanhimpia ja laajimpia maatalousalueita sekä suurimpia asutustaajamia. Kaukonen on ollut parhaimpia viljanviljelypaikkoja Kittilässä ja ilmeisesti myös koko pohjoisen Lapin alueella. Kaukosen kylän tiheä asutus sijoittuu joen länsirannan laakeille kummuille, joita reunustavat suot. Jokivarressa on kylän tulvaniityt ja ympäröiville soille on raivattu peltoja. Perinteistä rakentamista on säilynyt Hakalassa, Pekkalassa, Pentissä, Ojanperässä ja Hettulassa. Hakalan pihapiirissä on suurikokoinen pyramidikattoinen kesänavetta. Alakylässä on säilynyt poikkeuksellisesti kolmen pyramidikattoisen kesänavetan muodostama kokonaisuus jokirannassa. Pyramidikattoisen kesänavetan ainutlaatuinen rakennustyyppi on kehittynyt Pohjois-Suomessa ja -Ruotsissa, jossa kesähyönteisten kiusa on suurin. Karjarakennustyypin tunnusmerkkinä on pyramidinmuotoinen katto. Kesäkäyttöön rakennetun navetan rakenne ja muoto on kehitetty suojaamaan karjaa hyönteisiltä. Yöksi suojaan tuodun karjan lämpö aiheuttaa voimakkaan ilmavirran pienessä rakennuksessa, jonka pyramidinmuotoisen katon keskellä olevan ilmanvaihtotorven kautta hyönteiset ajautuvat ulos. Neliömäinen tai harvemmin kahdeksankulmainen runko ja kartiomainen katto edesauttavat voimakkaan vedon syntymistä. Jeesiöjokeen laskevan Kelontek…
alue: 67.720179770,25.424304206 67.720250259,25.427770314 67.719733107,25.431862095 67.718553859,25.434629268 67.716215173,25.434491707 67.714645700,25.433325643 67.713442524,25.433601330 67.712597150,25.430578931 67.712230784,25.425765805 67.711572276,25.421925059 67.711307877,25.420012677 67.711184716,25.419263645 67.711116590,25.417973224 67.710985205,25.416858186 67.711201927,25.416257181 67.711988656,25.416081970 67.713825648,25.415176404 67.715629565,25.414199230 67.717525280,25.416466465 67.718641809,25.418737385 67.719912261,25.421584786 67.720179770,25.424304206
historia: Ensimmäiset uudisasukkaat tulivat Kaukoseen todennäköisesti 1600-luvun puolivälissä. Kaukonen oli 1700-luvulle Kittilän lapinkylän keskus, markkinapaikka ja talvikylä. Vanha talvitie Kolarista Sodankylän kirkolle kulki Kaukosen kautta. Ensimmäiset asukkaat ilmestyivät Kittilän veroluetteloihin 1660-luvulla. Vuoden 1696 verotuksessa Kaukosessa, silloisessa Paloniemessä, oli kolme uudistilaa. Vuoden 1770 maakirjassa oli neljä tilaa: Mäkelä, Kaukonen ja Mokko sekä vielä yksi tila, joka myöhempien maakirjojen perusteella oli luultavasti Ranta. Kaukonen kasvoi nopeasti 1800-luvun puolivälistä 1900-luvun alkuvuosikymmenille asti. Vuosina 1883-1906 suoritetun isojaon aikaan 33-taloinen Kaukonen oli verraten suuri yksi Kittilän elinvoimaisemmista maatalouskylistä. Toiseen maailmansotaan mennessä Kaukosen taloluku kasvoi lähes viiteenkymmeneen tilaan. Kaukosen kylä säilyi melko hyvin Lapin sodan tuhoilta. Ainoastaan Ounasjoen itäpuolinen Kummun kylä tuhoutui ja joen länsipuolelta, kylän yläpäästä koulu ja pari muuta pihapiiriä. Kaukosesta tuli vähäksi aikaa sodan jälkeen Kittilän hallinnollinen keskus, koska kirkonkylä oli pahoin tuhoutunut. Tuolloin Kaukosessa oli mm. kunnantoimisto, sairaala, lääkäri, apteekki, poliisi, vankila ja kansakoulu. Myös Kittilän syrjäiset, tiettömien taipaleiden takana olleet pikkukylät säästyivät viime sotien tuhoilta.
kunta: k261
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lehti, Juha
type: Muusikko

metadescription 7443
modified: 2010-02-02T15:34:40+0300

Villa Ervi
type: Rakennus
alternative: Ervin asuin- ja toimistotalo
is part of: i19
lat: 60.187672022909
long: 24.8689026540011

metadescription 2627
modified: 2010-09-17T11:02:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1557087~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1557088~S9*fin

Pieni metrokirja
type: Tietokirja
audience: Lapset
description: Helsingin metroa käsittelevä lapsille suunnattu tietokirja, joka esittelee sanoin ja kuvin metron historiaa, kalustoa, rataverkostoa, asemia ja varikoita. Lisäksi kuvia ja tietoa ulkomaiden metroista.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
kirjoittaja: Laaksonen, Markku

metadescription 9732
modified: 2011-08-01T11:48:10+0300

Heikkilän kasarmialue
type: AreaOfInterest
alue: 60.429248978,22.245128666 60.428896434,22.245706484 60.428278198,22.249304718 60.426414504,22.251265742 60.425459002,22.251857286 60.424644928,22.253349753 60.423989561,22.252038702 60.423216952,22.249664238 60.422942360,22.247474174 60.422754018,22.243503076 60.422843213,22.240412344 60.423019723,22.237933172 60.423721644,22.238920395 60.424233568,22.239363427 60.424943766,22.239758375 60.428617711,22.240336863 60.429248978,22.245128666
kunta: k853
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Väärän kuninkaan päivä
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i41
spatial: i6509
spatial: i6710
spatial: Lapinlahden sairaala
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: i115
kirjoittaja: i9832
lisatietoa: Kahden sukupolven Helsinki-romaani kulkee politiikan kyllästämästä 70-luvun Vanhan kuppilasta 80-luvun rahanhajuiselle Aleksanterinkadulle ja 90-luvun laman syövereistä nykypäivän lasisiin medialinnakkeisiin Uraputkesta suistuneella toimittaja Jyrki Nyrkillä ei ole varaa torjua vanhan ystävän työtarjousta. Dokumentti kohupankkiiri Toivo T. Ryynäsestä on uusi mahdollisuus ja toinen tuleminen Jyrkille, joka yrittää kerätä ammatillisen itsetuntonsa rippeitä ja voittaa takaisin vaimonsa rakkauden. Matka vanhan rahan ja suurten ikäluokkien menneisyyteen vie Jyrkin myös omaan nuoruuteensa, 80-luvulle, opiskelijapolitiikkaan, ”imagesukupolven” seksuaaliseen ja ammatilliseen ylivertaisuuteen. Kaikki tuntuu kuitenkin hämmästyttävällä tavalla toistuvan: petetyksi tulee juuri se, mihin eniten uskoo. Kun Ryynäsen ystävä ja liikekumppani Paul Vihanti palaa Suomeen salkku täynnä salaisuuksia, vaikuttaa se peruuttamattomalla tavalla Suomen liikemaailmaan ja Jyrkin henkilökohtaiseen elämään. Kuka lopulta liikuttelee marionetteja kaiken taustalla – ja tietää enemmän kuin kertoo? Kaarle Aho (s. 1968, Helsinki) on elokuvatuottaja. Hän on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan historia. Väärän kuninkaan päivä on hänen esikoisromaaninsa. www.otava.fi

Rauhankatu 3
type: Osoite
is part of: Rauhankatu
is part of: Meritullinkatu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1719523326201
long: 24.9590860397632

Vaja C87
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:01:44.831+00:00
modified: 2012-12-13T08:44:30.698+00:00
subject: p36222
kuvailu: Ulkovarastona käytetty vaja kuuluu samaan pihapiiriin yksityisen Sokolovin talon C 88 kanssa. Sen rakennusvuosi ei ole tiedossa. Alueelta piirrettyjen karttojen mukaan vajan paikalla oli 1920‑luvulla L‑muotoinen kaksikerroksinen, yksityinen asuinrakennus, jolla oli tunnusnumero C I 13. Tästä talosta ei ole muita tietoja ja onkin mahdollista, että kartanpiirtäjä on tarkoittanut yksitystä asuinrakennusta C 88, mutta sijoittanut sen kartalla väärään paikkaan. Seija Linnanmäki 1994
historia: Ulkovarastona käytetty vaja kuuluu samaan pihapiiriin yksityisen Sokolovin talon C 88 kanssa. Sen rakennusvuosi ei ole tiedossa. Alueelta piirrettyjen karttojen mukaan vajan paikalla oli 1920‑luvulla L‑muotoinen kaksikerroksinen, yksityinen asuinrakennus, jolla oli tunnusnumero C I 13. Tästä talosta ei ole muita tietoja ja onkin mahdollista, että kartanpiirtäjä on tarkoittanut yksitystä asuinrakennusta C 88, mutta sijoittanut sen kartalla väärään paikkaan. Seija Linnanmäki 1994
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.14472442528978
long: 24.993136000633285

Leino, Eino
type: Kirjailija
spatial: i6705

Unelmien Helsinki
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6830
spatial: i79
spatial: i6647
spatial: Suomenlinna
spatial: i7405
spatial: i6430
spatial: i6665
spatial: Kruununhaka
spatial: Tähtitorninvuori
spatial: i7182
spatial: i6442
spatial: i7521
spatial: Pihlajamäki
spatial: Kampin keskus
spatial: i54
spatial: i7523
spatial: i6509
spatial: i37
spatial: i6610
spatial: i6351
spatial: i6714
spatial: i6813
spatial: i26
spatial: Hietalahti
spatial: i7193
spatial: i6589
spatial: i7522
spatial: Eduskuntatalo
spatial: Senaatintori
spatial: i6381
temporal: i114
temporal: 1950-luku
temporal: i105
temporal: 1550 - 1700
temporal: i109
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: i106
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: 1700-luku
temporal: i108
temporal: i116
kirjoittaja: Kolbe, Laura

Vöyrin kirkko ja kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vöyrin keskiaikaisen emäseurakunnan kirkko on yksi Rannikko-Pohjanmaan tukipilarikirkoista. Seurakunnan kasvaessa kirkkoa on laajennettu useaan otteeseen, mm. tunnetun pohjalaisen kirkonrakentajan Matti Hongan johdolla ristikirkoksi 1700-luvun lopulla. Vöyrin kirkko ja pappila ovat avoimessa rakennuskannaltaan ja mittakaavaltaan hyvin säilyneessä jokivarsimaisemassa. Kirkon ja pappilan alapuolella pellot laskeutuvat loivasti kohti jokea, jonka varressa olevat kookkaat myllyrakennukset ovat maisemallisena kiintopisteenä. Vöyrinjoen itärannalla olevan kansankorkeakoulun rakennukset ja metsänrajan kaksikerroksiset talonpoikaistalot luovat kehyksen kirkkomaisemalle. Kirkko on pohjalaisen länsitornillisen tukipilarikirkon ja 1770-luvun ristikirkon yhdistelmä. Korkeahuippuinen länsitorni on salvottu kolmasosaltaan länsiseinän sisään. Kirkkosalissa on konterfeijari Thomas Kiempen 1780-luvulla laudoitetulle kuoriseinälle tekemä rokokootyylisen alttarilaitemaalaus. Puuleikkauksin ja kultauksin varustettu saarnastuoli on hankittu 1794 rakennusmestari Jacob Rijfiltä. Kirkon keskiaikaisista veistoksista mainittakoon krusifiksi ja Pyhän Annan historiasta kertova alttarikaappi. Kellotapuli vuodelta 1702 on tyypiltään pohjalainen renessanssitapuli. Kirkon eteläpuolella oleva pulpettikattoinen pappeinhauta on muurattu puretun sakariston tiilistä. Myrsbergslundin pappila on komea empiretyylinen rakennus. Myös pihapiirin vanhat ulkorakennukset ja puutarha ovat säilyneet. Pappilan ja sen pohjoispuolella olevan Myrbergetin välissä on Vöyrin kotiseutumuseon alue, jossa on kuusitoista rakennusta. Vöyrin kirkko ja kirkonseutu ovat osa Vöyrinjokilaakson valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 63.148710147,22.256169657 63.149676399,22.252567570 63.151305828,22.253923176 63.152289041,22.252421692 63.152669842,22.252239245 63.152966550,22.251873635 63.154092999,22.251373150 63.155161404,22.256338362 63.154972716,22.259703401 63.156216019,22.261942848 63.155706968,22.265217964 63.155226076,22.274050598 63.152431798,22.277512065 63.150519368,22.279419375 63.150225940,22.274224513 63.150889564,22.268590448 63.151315827,22.264415623 63.149920526,22.262537111 63.149646101,22.261367943 63.149643323,22.259943820 63.149556983,22.258833601 63.149158808,22.257855258 63.148959860,22.257268343 63.148710147,22.256169657
historia: Vöyrin ensimmäinen kirkko lienee rakennettu 1490-luvulla, jolloin Vöyristä muodostettiin itsenäinen seurakunta. Nykyiseen kirkkoon käytetyistä rakennusmateriaaleista päätellen jo se oli ns. pohjalainen tukipilarikirkko. Alkuaan kahden pilariparin tukipilarikirkko mainitaan rakennetuksi 1626-1627 edellisen kirkon paikalle siten, että siihen vuoden 1520 vaiheilla liitetystä kivisakaristosta tuli myös uuden kirkon sakaristo. Kirkko laajennettiin ristikirkoksi 1777 Matti Hongan suunnitelman mukaan. Kirkko puolitettiin ja sen itäpää siirrettiin 12 metriä itään, jotta uusi poikkilaiva mahtui kirkon keskelle. Kivisakaristo purettiin ja uusi sakaristo salvottiin pohjoisen ja itäisen ristivarren kulmaukseen. Ristivarsien vesikatot ovat vanhan katonharjan korkuiset ja päistään aumatut. Vanhat kattotuolirakenteet säilytettiin ja ristivarsiin tehtiin samantyyppiset, tosin järeämmästä puutavarasta. Kirkon ikkunoita laajennettiin 1890-luvun lopulla, sisäseinät ja -holvit paneloitiin 1908. Kirkkosali ja sen kiinteä sisustus restauroitiin 1958-1959. Kirkon paanukatto uusittiin kesällä 1995. Myrbergslundin pappila rakennettiin 1825.
kunta: k945
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1049
modified: 2010-09-17T11:26:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1456314~S9*fin

Herttoniemen ostoskeskus, Erätori
type: Rakennus
alternative: Erätori
is part of: i8006
is part of: i79
lat: 60.2044346746948
long: 25.0338644192987

description: Liikutaan ydinkeskustassa yleensäkin.
references: Kuudes huone
spatial: i6665

metadescription 8154
modified: 2009-12-29T13:47:02+0300

selite
type: DatatypeProperty
comment: Selite.
domain: SubjectStatement
label: explation @en
range: string
sub property of: datatypeProperty

metadescription 5650
modified: 2010-09-17T11:08:14+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Yli-Lauroselan pihapiiri
type: AreaOfInterest
kuvailu: Yli-Lauroselan talonpoikaistilan kaksifooninkinen päärakennus on pohjalaisen hirsirakennustaidon ja komean eteläpohjalaisen rakennustavan edustava näyte. Sitä pidetään eräänä maamme talonpoikaisarkkitehtuurin merkittävimmistä monumenteista. Talon rakentaminen liittyy Etelä-Pohjanmaan 1800-luvun vaurastumiseen, joka Pohjanmaalla perustui tervanpolttoon ja kytöviljelyyn. Yli-Lauroselan rakennusryhmä sijaitsee Ilmajoen kirkonkylän keskeisellä paikalla teiden risteyksessä. Päärakennus sekä pihapiiriä ympäröivät navetta, tallit, hyysit, ajo- ja tarvekaluvaja, puuliiveri, vellisauna, paja ja luttirati heijastavat suuren talonpoikaistalon asuintapaa ja muodostavat yhdessä harvinaisen kokonaisuuden. Yli-Lauroselan talo on rakennettu 1848. Valmistumisvuosi on hakattu talon kivijalkaan. Sopusuhtaisen päärakennuksen ulkoasussa on runsaasti empiren vaikutusta: seinäpinnan jako pilasterein, voimakas räystäslistoitus, kuusiruutuiset ikkunat otsalautoineen, päätykolmioiden puolipyöreät ikkunat ja vaakaponttivuoraus. Alakerrassa on porstuasta vasemmalle suuri tupa sekä isännän ja emännän kamarit. Porstuan takana on porstuakamari ja oikeassa päädyssä erustupa, jossa tehtiin puhdetöitä. Toisen kerroksen huonejärjestys vastaa ensimmäistä kerrosta.
alue: 62.733255557,22.568292754 62.733136315,22.567290416 62.733469352,22.567545354 62.734098049,22.568217948 62.734347736,22.569086952 62.734235884,22.569541407 62.733362590,22.569270104 62.733255557,22.568292754
historia: Lauroselan kantatilaa, kirkonkylä n:o 7, on asuttu ainakin 1600-luvulta lähtien. Myöhemmin tila jakaantui kahdeksi, Ala- ja Yli-Lauroselaksi. 1900-luvun alussa Yli-Lauroselan n. 350 hehtaaria käsittävä maaomaisuus jakaantui seitsemään eri lohkoon. Kotipalsta, joka alkoi Kyrönjoesta, oli noin 400 metrin levyinen ja noin 12 kilometrin pituinen sarka. Se käsitti asuintontin, peltoja ja metsää. Viisi niittyä ja ulkometsäpalsta sijaitsivat 8-16 kilometrin etäisyydellä talosta, osa niityistä oli raivattu Alajoen viljelylakeudelle. Mallikelpoisesti hoidettua maatilaa isännöivät viimeksi Juha Yli-Lauroselan perilliset, sisarukset Frans (1882-1962) ja Eliina (1876-1953) Yli-Laurosela. Heidän jälkeensä tila oli perikunnan omistuksessa. Vuonna 1971 valtio osti Yli-Lauroselan ja se luovutettiin Museoviraston hallintaan. Talomuseo avattiin yleisölle 1978.
kunta: k145
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Simon, John
type: Kirjailija

Töölön nimi
type: Fakta
content: Mistä tulee sana Töölö? Varmaa tietoa Töölön nimestä ei ole. Varhaisimmat kirjoitusasut ovat Tölöby, Tölom, Tölleby, Töloo, Tölo ja Thöle. Nimeä on arveltu alkuperältään sekä suomalaiseksi että ruotsalaiseksi ja jopa muinaisislantilaiseksi. Nimen on myös arveltu liittyvän suomen sanaan 'työläs' (vaikeakulkuinen lahti – Tölöviken). Pohjalaisten ja ahvenanmaalaisten töl-alkuisten paikannimien perusteella kantasanalla voisi olla yhteyttä vesistöön tai vesiperäiseen maastoon. Ilmeisesti nimi tulee maastoa kuvaavasta sanasta. Suomalainen vastine Töölö tuli käyttöön 1800-luvun loppupuolella, viralliseksi 1909. Kirjassa Helsingin kadunnimet (s.28) selvitellään perusteellisesti erilaisia oletuksia Töölö-nimen alkuperästä. Stadin slangissa Töölö on ollut Tölis,Tölika, Tölikka, Tölikkä. Lähteet ja lisätietoja: Helsingin kadunnimet. 2. korj.p. 1981 Paunonen, Heikki: Tsennaaks stadii, bonjaaks slangii: Stadin slangin suursanakirja (WSOY 2000)
language: fin
spatial: i22
temporal: i116

metadescription 6459
modified: 2010-02-02T17:27:11+0300

Asuinrakennus C30
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T13:38:58.469+00:00
modified: 2012-12-03T07:24:34.657+00:00
subject: p32363
kuvailu: Ison Mustasaaren kauppiaskorttelin ensimmäiset puutalot raken­nettiin jo ruotsalaisella kaudella linnoitustöiden alkaessa. Korttelissa asui pääasiassa leirikauppiaita eli marketentteja, jotka toimittivat tavaroita sotaväen ja varuskunnan alueella asuvien siviilien tarpeisiin, toimivat urakoitsijoina ja kapakanpitäjinä sekä vuokrasivat asuntoja siviiliasukkaille. Yksityiset eivät saaneet rakentaa kivitaloja ja heidät velvoitettiin purkamaan rakennuksensa, mikäli puolustukselliset syyt sitä vaativat. Korttelin nykyisistä rakennuksista kuusi vanhinta rakennettiin 1860-luvulla. Uudisrakennusten paikalla sijainneet kauppias Sinebrychoffin kapakka ja viinakonttori purettiin 1920-luvulla. C 30 rakennettiin vuosina 1990-1991 Helsingin kaupungin työsuhdeasuinrakennukseksi samalle paikalle, josta 1920-luvulla purettiin Sinebrychoffin viinakonttorin vanha varasto- ja liiteririvi.
historia: Kiinteistöosakeyhtiö Suomenlinna Uusien rakennusten rakentamista kauppiaskortteliin ehdotettiin jo vuoden 1974 käyttösuunnitelmassa. Rakennuspaikat ja suunnitteluohjeet määriteltiin vuonna 1982 valmistuneessa puutaloalueiden tiivistämissuunnitelmassa. Hankkeen taustalla oli tarve saada Suomenlinnassa työskenteleville kaupungin työntekijöille työsuhdeasuntoja, joten rakennuspaikat vuokrattiin kaupungin omistamalle kiinteistöyhtiölle. Rakennuttamisen hoiti Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto. Kiinteistöyhtiö käsittää kuusi asuinrakennusta, joista yhdessä (C 22) on kolme asuntoa, yksi on paritalo (C 11) ja loput yhden perheen taloja. Lisäksi rakennettiin erillinen rakennus pesulalle ja teknisille tiloille sekä sauna ja kylmiä varastoja. Sisätiloihin saatiin ilmettä ylävalolla, parvekkeilla ja vaihtelevalla huonekorkeudella. Syvennyksiin sijoitetut korkeat ja kapeat ikkunat tavoittelevat vaikutelmaa ampuma-aukoista. Suurimmissa asunnoissa on takka. Talot ovat puurakenteisia ja lautaverhottuja. Rakennukset C 12, C 17, C 29 ja C 30 sijoittuvat kauppiaskorttelin reunoille ja rajaavat asuntojen yhteisen pihan. C 22 ja C 11 sijaitsevat korttelin ulkopuolella kujan varrella, ja niiden paikalta purettiin yksi huonokuntoinen puurakennus. Toteutus: 1990-91 Yhteenlaskettu huoneistoala on 648m² Kerrosala: 763 m² Asuntoja 9 kpl á 62,5-96m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas Rakenne-, salaoja- ja pintavesisuunnittelu: Insinööritoimisto Sormunen & Uuttu Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Olavi Pohjalainen Sähkösuunnittelu: Yhtyneet insinöörit Oy Pihasuunnittelu: Ympäristösuunnittelu Henttonen Geotekninen suunnittelu: Viatek Oy Rakennuttaja:Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto Rakentaja: Quantus Oy ja WPL-System Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 30 rakennettiin vuosina 1990-1991 Helsingin kaupungin työsuhdeasuinrakennukseksi samalle paikalle, josta 1920-luvulla purettiin S…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14769918959565
long: 24.984155964851425

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: i7008

Olavinlinna, Kyrön- ja Haapasalmen kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kyrönsalmi on valtakunnallisesti merkittävä maisema-alue sekä yksi kansallismaisemistamme ja alueen keskeisin elementti, keskiaikainen Olavinlinna on historiallisesti, maisemallisesti ja rakennustaiteellisesti merkittävimpiä historiallisia muistomerkkejämme. Pihlajaveden ja Haapaveden välisen vuolaan Kyrönsalmen saaressa sijaitseva 1475 rakennettu Olavinlinna tehtiin turvaamaan Ruotsin itärajaa. Linna pyöreine torneineen rakennettiin tuliaseiden käyttöön liittyvän uuden linnoitusjärjestelmän mukaisesti, ja se on maamme ensimmäinen varsinainen bastionilinnoitus. Linnaa on restauroitu 1800-luvun lopulta lähtien ja se tunnetaan maailmanlaajuisesti korkeatasoisista oopperajuhlistaan. Harmaasta luonnonkivestä muurattu linna pyöreine torneineen kuvastuu mustaan virtaan ja asettuu vaikuttavasti taustan metsämaisemaa vasten. Kulttuurimaisema muodostuu Savonlinnan keskeisten saarten itälaidalla virtaavan Kyrönsalmen rantamaisemista, vuolaan virran saarella kohoavasta Olavinlinnasta, Riihisaaren rantapuistosta entisine kruununmakasiineineen, Tallisaaren puistovyöhykkeestä ja Komendantinpuistosta, jotka yhdistävät Olavinlinnan ja Linnankadun itäpään vanhan puutaloalueen. Rakennetun maiseman lisäksi maiseman merkittäviä osia ovat linnan itäpuolella sijaitsevat luonnontilaiset Mallassaari, Kyrönniemi ja Venäjänniemi sekä eteläiset Kaupinsaari ja Uuraansari, jotka muodostavat erämaataustan keskiaikaiselle linnalle. Linnankadun varrella on säilynyt kymmenkunta puista kaupunkitaloa 1800-luvun jälkipuoliskolta ja 1900-luvun alusta. Kyrönsalmen kulttuurimaisema jatkuu rantavyöhykkeenä kaupungin satamaan ja toriin, jonka maisemallisena taustana on Haapasalmen kulttuurimaisema, jonka muodostavat sataman ja torin lisäksi vesistön varrella sijaitsevat, pääosin 1800-luvulta olevat kirkkopuisto, kirkko, silta, asuinrakennukset ja koulut. Linnan maisemaan liittyy myös Kyrönsalmen silta, jonka merkitys perustuu sen monimuotoisuuteen, teknisiin ratkaisuihin ja historiaan. Silta koostuu neljäs…
alue: 61.867395087,28.901638200 61.865497261,28.908036521 61.863770020,28.907665236 61.862465467,28.907242035 61.860275887,28.907847156 61.858409085,28.906533934 61.848364815,28.914952247 61.854233962,28.896242751 61.856515324,28.867274409 61.863977556,28.880203062 61.865241391,28.879282056 61.866792431,28.880429820 61.867289958,28.878631210 61.867386641,28.877902031 61.868262450,28.876361060 61.868836943,28.876762512 61.868203061,28.880710265 61.869667530,28.881511208 61.869333547,28.882869899 61.869149196,28.883698950 61.868476262,28.886028127 61.867493250,28.885355682 61.866891457,28.887339873 61.865916358,28.888988813 61.865211002,28.896275008 61.867395087,28.901638200
historia: Viipurin ja koko Itämaan käskynhaltijan Eerik Akselinpoika Tottin johdolla aloitettiin Olavinlinnan rakentaminen Pihlajaveden ja Haapaveden salmessa olevalle Kyrönsaarelle vuonna 1475. Linna oli osa Ruotsin itärajan puolustusjärjestelmää ja sillä pyrittiin vahvistamaan Ruotsin valtaa rajaseudulla. (kts. Orivirran saarto) Ensimmäisen 1490-luvulle jatkuneen rakennusvaiheen aikana saatiin valmiiksi saaren länsiosaan sijoitetut kolme tornia ja niiden väliset kehämuurit käsittänyt päälinna ja sen itäpuolella oleva kaksitorninen esilinna. Keskiaikaisen linnan asuin- ja taloustilat sijoitettiin kehämuurien sisäpuolen siipirakennukseen. Tuliaseiden kehitys ilmeni varsinkin linnan pyöreissä tykkitorneissa, rondelleissa, joita käytettiin ajoittain myös asumiseen. Vaasa-kaudella 1500-luvun puolivälissä linnaa uudistettiin korottamalla ja kattamalla linnan tornit, vahvistamalla ja korottamalla esilinnan muureja ja rakentamalla ns. Paksu torni esilinnan kaakkoiskulmaan. 1600-luvulla linnan koilliskulmaan rakennettiin uusi tykkitorni, ns Kijlin torni sekä vahvistettiin ja korotettiin esilinnan muureja. Linnan länsiosaan pääportin edustalle tehtiin vahvistukseksi ns. uusi esilinna. Linna jäi Turun rauhassa 1743 venäjän puolelle. Tuohon vaiheeseen kuuluvat venäläisten tekemät huomattavat uudistamistyöt. 1750-luvulla rakennettiin linnan eteläosaan Vesiportin ja Pikkuportin bastionit. Vuosisadan lopulla jatkuneissa linnoitustöissä rakennettiin esilinna Paksun tornin paikalle kolmikerroksinen Paksu bastioni ja aikaisemmin tehdyt bastionit varustettiin holvatuilla kasemateilla. Linnan tornit korotettiin tiilirakenteisella avoimella puolustuskerroksella. Olavinlinnan toiminta linnoituksena päättyi 1840-luvulla ja se siirtyi siviiliviranomaisille, jotka suunnittelivat linnan käyttöä mm. vankilaksi tai maakunta-arkistoksi. Nämä suunnitelmat eivät toteutuneet ja senaatin päätöksellä linnaa ryhdyttiin kunnostamaan ja hoitamaan muinaismuistona. Linnassa tehtiin restaurointitöitä 1912-1916. L…
kunta: k740
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8748
modified: 2010-02-18T14:26:01+0300

bibliographic citation: "Vieressä lasiaan odottava mies katsoi minua silmäkulmasta. Mieto ja pehmeä tuoksu paljasti, että calva oli kymmenvuotiasta perusbulkkia, sopi Finlandia-taloon, historiattoman kansan historiattomuuden muistomerkkiin." (s. 96)
description: Matiaksella on tapana käydä klassisen musiikin konserteissa Finlandia-talossa.
references: Luokkakokous
spatial: i6820

Heinäveden reitin kanavat ja rakenteet (Kerman kanava)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinäveden reitti on maisemallisesti monipuolisimpia sisävesiliikenteen reittejä ja siihen liittyy monia arvokkaita liikenne- ja teollisuushistoriallisia muistomerkkejä. Heinäveden reitti on yksi Suomen kansallismaisemista. Reitti ulottuu Savonlinnasta Heinäveden kirkonkylän kautta Kermajärven yli Palokkiin ja edelleen Kuopioon. Vaihtelevaan järvimaisemaan sisältyy arvokkaita kanavakokonaisuuksia, vanhoja asutusmaisemia, uiton muistomerkkejä ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaita huviloita mm. Koukunpolvessa. Reitin kanavia ovat Kerman sulkukanava, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava, Pilpan sulkukanava, Karvion sulkukanava ja pohjoisimpina Juojärven reitillä Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat ja niiden välinen Varislammen avokanava. Kerman kanava on yksi kauneimmista varhaisen vesiliikenteen muovaamista maisemista reitin varrella. Alkuperäisenä säilyneeseen kanavaan liittyy vanha silta, hoidettu puisto ja kanavanvartijan talo 1900-luvun alusta. Lähellä on myös uittoon liittyviä rakennuksia ja rakenteita. Alueella on myös jälkiä Kerman sahasta. Vihovuonteen ja Pilpan kanavien ympärillä on puisto kanavanvartijan taloineen ja Vääräkoskella kanavanvartijan mökki ja rautatiesilta vuodelta 1939. Lähellä Koukunpolvea on Aino Acktén 1920 rakennuttama Pohjantaipaleen huvila. Samassa maisemassa on myös Juhani Ahon kalamaja. Koukunpolven kapeikossa on myös apteekkari Forsblomin huvila 1920-luvulta. Karvion sulkukanava Kermajärven pohjoispuolella on reitin kanavista vanhin. Kanavaa ympäröi laaja puisto. Kanavanvartijan talo ja muut rakennukset on purettu. Kanava on säilynyt alkuperäisissä mitoissa ja sitä ei ole laajennettu vastaamaan nykyajan ja uiton vaatimuksia. Lähellä kanavaa, maanteiden risteyksessä on vanha Karvion kievari. Reitin pohjoisimman kanavakokonaisuuden muodostavat Juojärven reitille rakennetut Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat sekä niiden välinen avokanava, Varislammen Välikanava. Varistaipaleen rantapuistossa on sulkumestarin …
alue: 62.393288282,28.749610323 62.393827765,28.749519413 62.395365743,28.758299899 62.395066575,28.760593605 62.392615840,28.756144193 62.393288282,28.749610323
historia: Heinäveden reitin merkitys kasvoi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, kun vesistön laaja kanavaverkosto toteutettiin. Laivaliikenne Heinävesi-laivoilla Kuopion ja Savonlinnan välillä alkoi 1906, jolloin pääosa kanavista valmistui. Vanhin kanavista, Karvion sulkukanava rakennettiin insinööri I.O. Telenin johdolla 1895-1896, Kerman sulkukanava Kermankoskeen, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava ja Pilpan sulkukanava valmistuivat 1903-1906. Viimeisinä rakennettiin pohjoiset kanavat Varistaipleeseen, Taivallahteen ja Varislampeen 1911-1915. Kerman saha perustettiin 1793, perustajana oli hovisaarnaaja Samuel Krogius. Vääräkosken kanavaan liittyvä rautarakenteinen silta on vuodelta 1939.
kunta: k090
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saksala, Harri
type: Muusikko

Ravintola Suomi
type: Ravintola
alternative: Ruokala Lokki
is part of: i34
lat: 60.1594544857692
long: 24.9387957808278

description: Kerttu riitaantuu veljensä kanssa ja muuttaa miesystävänsä kanssa Vaasankadulle.
references: i2353
spatial: i6948

metadescription 6361
modified: 2010-02-02T15:54:03+0300

Antikvariaatti Sofiankatu 6
type: MuuPaikka
is part of: i9390
is part of: i7709
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1686424812612
long: 24.9517693640487

bibliographic citation: "Brita kurkotteli maisemaa takaikkunasta: Kalasatama. Juuri tähän rakennetaan uusi metroasema, Sörnäisten ja Kulosaaren väliin." (s. 181)
references: i9423
spatial: i6365

metadescription 8650
modified: 2010-02-03T17:14:08+0300

Eteläesplanadi 16
type: Osoite
alternative: Hypoteekkiyhdistyksen talo
is part of: i33
lat: 60.166767794207
long: 24.9467245602858

Ilmajoen rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ilmajoki on Seinäjoelta Kristiinankaupunkiin ja Kaskisiin johtavan Suupohjan radan pieniä asemia. Sen tyypillisyydessään edustavaan rakennuskantaan kuuluu asemarakennuksen lisäksi tavaramakasiini ja puisto. Ilmajoen asema-alue sijaitsee Ilmajoen keskustaajaman eteläosassa. Yksikerroksinen, myöhäisjugendia edustava asemarakennus on rakennettu arkkitehti Thure Hellströmin allekirjoittamien tyyppipiirustusten mukaan.
alue: 62.728666203,22.584417000 62.729507347,22.586649201 62.729196372,22.587405061 62.728332220,22.584989996 62.728666203,22.584417000
historia: Suupohjan radan rakentaminen Seinäjoelta Kristiinankaupunkiin ja Kaskisiin aloitettiin 1909 ja radan avajaiset pidettiin 1913. Rataosuudelle tuli 10 väliasemaa ja 5 pysäkkiä. Ratahanke oli ollut esillä jo 1880-luvulla Tampere-Vaasa radan valmistumisen jälkeen, mutta siirtyi rahapulan, muiden ratahankkeiden ja puolustuspoliittisten näkökulmien vuoksi aina 1900-luvun alkupuolelle. Viljavien ja tiheästi asuttujen seutujen läpi kulkenut rata yhdisti rannikon vientikaupungit, Kristiinankaupungin ja Kaskisen, Seinäjoen risteysasemaan. Rata helpotti erityisesti viljan ja puutavaran kuljetusta Etelä-Pohjanmaalta rannikon kaupunkeihin. Ilmajoki oli yksi kuudesta V luokan asemasta radalla. Muita vastaavia samoilla piirustuksilla rakennettuja asemia olivat mm. Kauhajoki, Närpiö ja Teuva. Ilmajoen asemarakennus valmistui 1910 ja tavaramakasiini 1911. Asemapuiston koilliskulmaan rakennettiin samaan aikaan asuinrakennus talousrakennuksineen. Asemaa ja asuinpihaa yhdistämään istutettiin koivukuja. Henkilöliikenne rataosuudella päättyi 1960-luvulla. Tavaraliikenne Kaskisiin on jatkunut vähäisessä määrin. Ilmajoen aseman asuinpihan rakennukset purettiin 1987. Käytöstä poistunut asemarakennus myytiin yksityiskäyttöön 2006.
kunta: k145
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9459
modified: 2010-11-18T18:20:19+0300

metadescription 6955
modified: 2010-09-17T11:24:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070232~S9*fin

bibliographic citation: Seuraava päivä oli sunnuntai. Vladimir Iljits söi päivällistä meillä. Kuinka monta kertaa sen jälkeen Vladimir Iljits, joskus Nadesda Konstantinovnan kanssa, pysähtyikään meillä kuin vanha tuttava matkojensa aikana Helsingissä!
description: Lenin kävi 6.11.1905 Vladimir Smirnovin luona Liisankadulla.
references: Lenin ja suomalaiset
spatial: Liisankatu 19

sisäänkäynnin osoite
type: ObjectProperty
domain: Entrance
label: address of the entrance @en
range: osoite

Muhoksen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Muhoksen tukipilarikirkko vuodelta 1634 on vanhimpia käytössä olevia puukirkkojamme. Sakariston arvokkaat seinämaalaukset 1770-luvulta ovat Emmanuel Granbergin maalaamat. Muhoksen kirkko sijaitsee kirkonkylän kohdalla suvannoksi laajenneen Oulujoen etelärannalla. Länsitornillisen kirkon ja kolminivelisen pohjalaistapulin uusgoottilaiset piirteet ovat 1870-luvun alun uudistuksesta. Kirkon ympärillä kasvaa vanha männikkö. Muhoksen kirkko sijoittuu Oulujoen laakson valtakunnallisesti arvokkaalle maisema-alueelle.
alue: 64.817133899,25.986714034 64.817021398,25.988426594 64.816710098,25.989632602 64.816402445,25.990505312 64.816062455,25.990976232 64.815744986,25.989771934 64.815116092,25.987160665 64.815437693,25.985416911 64.816496425,25.986071514 64.817133899,25.986714034
historia: Muhos kuului alun perin Salon seurakuntaan, mistä se siirrettiin itsenäistyneen Limingan kappeliksi 1477. Oulun kappeliksi se siirtyi 1610, kun Oulu erosi omaksi seurakunnaksi. Muhoksen seurakunta itsenäistyi 1766. Ensimmäinen kirkko rakennettiin ilmeisesti jo 1500-luvulla Kirkkosaareen. Toinen kirkko rakennettiin Kirkkoniemeen. Muhoksen järjestyksessään kolmas kirkko rakennettiin 1634 ja uudistettiin 1872 L.I. Lindqvistin johdolla. Sisäseinien ja holvin panelointi valmistui 1903. Kirkko sähköistettiin 1954. Samassa korjauksessa restauroitiin saarnastuoli ja poistettiin alttarilaite. Kirkko restauroitiin 1984 arkkitehtitoimisto Huusko & Teppo tekemien suunnitelmien mukaan.
kunta: k494
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Käynti lukusalissa tarjoaa varsin paljon kiintoisaa sille, jolla on silmää suuren kaupungin elämän erikoislaatuisuuksille. Täällä nähdään kirjava sekoitus pörröisiä pojanpäitä, joissa on vilkkaat, älykkäät silmät, siivoja työmiehiä ja käsityöläisiä, älykkäitä kasvoja, jotka kärsimykset ovat tehneet kalpeiksi ja uurteisiksi, puoliksi rappiolle joutuneita, sosiaalista alamäkeä vastaan kamppailevia jne. Erityisesti ilman ollessa kylmä täällä nähdään koolla runsain henkilöhahmojen kirjo.
description: Herra Hertzberg kuvailee myös Helsingin kirjapainoja, kirjakauppoja ja kirjastoja 1880-luvulla.
references: Helsinki herra Hertzbergin silmin
spatial: i6422

metadescription 9101
modified: 2010-09-17T11:28:53+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Vapaamuurarin hauta on majuri Granatenhjelmin hauta.
references: i7823
spatial: Vapaamuurarin hauta

metadescription 5117
modified: 2010-09-17T11:24:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1696573~S9*fin

Salminen, Tyyne-Maija
type: Kirjailija

Kirjoituksia
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6665
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i335
saveltaja: i8794

Seitapaikat (Taatsi)
type: AreaOfInterest
alue: 68.212866779,25.580346049 68.218555561,25.559748494 68.220864095,25.540593114 68.224828055,25.539103145 68.224658843,25.556348795 68.221034398,25.575101417 68.215413536,25.585069749 68.212866779,25.580346049
kunta: k261
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7072
modified: 2010-02-02T15:24:33+0300

description: Viktor Janssonin veistos keskellä Kaisaniemen puistoa kuvaa kädet koholla seisovaa nuorta tyttöä. Convolvulus-patsaan mallina oli kuvanveistäjän tuolloin 15-vuotias tytär Tove.
references: Jansson, Tove
spatial: i7980

Herttoniemen kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Herttoniemen kartano päärakennuksineen, muotopuutarhoineen ja englantilaisine puistoineen on parhaita 1800-luvun kartanokulttuurin ilmentäjiä. Päärakennuksen rungon muodostaa Herttoniemen fajanssitehtaan entinen polttimorakennus, joka on muutettu asuinrakennukseksi arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitelmin vuoden 1813 jälkeen. Rakennus on kaksikerroksinen ja satulakattoinen. Yläkerta on alakertaa korkeampi, mikä näkyy julkisivuissa korkeampina ikkuna-aukkoina. Sileäksi rapattuja fasadeja jäsennöi pitkillä sivuilla vain kahden pilasterin muodostama portiikkiaihe ja sen päätteenä päätykolmio. Rakennuksen julkisivua on muutettu 1880-luvulla lisäämällä klassistiset altaanit ja päätyportaikko. Puutarhajulkisivusta laskeutuvat suuret graniittiportaat muotopuutarhan keskikäytävälle. Herttoniemen kartanopuisto periytyy 1760-luvulta, linnoitusupseeri ja arkkitehti Bengt von Spångenin omistajakaudelta. Nykyisen puiston muoto ja laajuus ovat peräisin 1800-luvun alusta, amiraali Cronstedtin omistajakaudelta. Puisto on huomattavimpia puistotaiteen toteutuksia maassamme. Päärakennukseen liittyvä ranskalainen muotopuutarha vaihtuu vapaamuotoiseksi englantilaiseksi maisemapuistoksi, joka kehystää kartanoa etelässä ja idässä. Puistossa on kaksi C.L. Engelin suunnittelemaa kivirakenteista huvimajaa. Kartanon talousrakennukset muodostavat erillisen ryhmän päärakennuksen pohjoispuolella.
alue: 60.191959763,25.042307425 60.191919245,25.044690380 60.190000084,25.046357412 60.189863907,25.048432657 60.188701711,25.048341940 60.187982383,25.047011592 60.187345827,25.045899778 60.186606011,25.045337126 60.186223625,25.044210255 60.187026229,25.042565927 60.187626899,25.042060766 60.187606870,25.041780723 60.190702631,25.040065237 60.191809778,25.040094687 60.192294765,25.039868217 60.192417622,25.042256343 60.191959763,25.042307425
historia: Herttoniemen kylä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1405 ja sitä voidaan pitää yhtenä Helsingin vanhimmista. Herttoniemen kartano oli yksi Herttuaniemen 1500- ja 1600-lukujen kolmesta rälssisäteristä. Kartanon alueella toimi Augustin Ehrensvärdin omistusaikana 1752-57 tiilitehdas ja myöhemmin fajanssitehdas. Carl Olof Cronstedt antoi omistusaikanaan Pehr Granstedtin suunnitella fajanssitehtaasta kartanon uuden päärakennuksen. Oulun läänin kamreeri C.G. Bergbom osti kartanon 1859. Hänen poikansa J.G. Bergbom myi 1916 valtaosan kartanon maista, mutta piti itsellään päärakennuksen ja sitä ympäröivän noin 15 hehtaarin puiston. Alueelta lohkotuista tonteista oli tarkoitus muodostaa teollisuus- ja varastotontteja, mutta suunnitelmat eivät toteutuneet omistajan, maanviljelysneuvos J.G. Bergbomin saatua surmansa kansalaissodassa 1917. Kartano lahjoitettiin Svenska Odlingens Vänner i Helsinge-yhdistykselle, jonka tuli perustaa alueelle museo. Museo aloitti toimintansa 1925. Kartanon ympäristöstä oli 1920-luvulla tarkoitus tehdä suomenruotsalaisen kulttuurin ulkoilmamuseo, minkä takia alueelle siirrettiin Knusbackan maalaistalo Sipoosta ja Täktomin kartanon tuulimylly.
kunta: k091
paikan tyyppi: huvimaja
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pääskylän puisto
type: Puisto
is part of: i44
lat: 60.18836525406
long: 24.9662962826004

metadescription 7406
modified: 2010-02-02T15:32:23+0300

metadescription 4902
modified: 2010-09-17T11:23:46+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1582445~S9*fin

metadescription 9361
modified: 2010-08-12T15:02:33+0300

Orioninkatu 6
type: Osoite
is part of: i47
lat: 60.1944505799238
long: 24.9653854334672

Sting
type: Muusikko
alternative: Gordon Matthew Sumner

Hortus fennicus
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i84
spatial: i6405
spatial: i18
spatial: i6609
spatial: i6610
temporal: i108
temporal: i105
temporal: i110
temporal: 1550 - 1700
temporal: i109
temporal: i106
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: 1700-luku

metadescription 7666
modified: 2009-11-03T14:29:01+0300

Jalasjärven kirkkoympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kirkonkylän korkeimmalla mäellä seisova jalasjärveläisen Salomon Köykän (Köhlström) 1800-luvun alussa rakentama Jalasjärven kirkko, 1930-luvulla rakennettu seurakuntatalo ja laaja sankarihautausmaa satoine kiviristeineen muodostavat vaikuttavan, ajallisesti kerroksisen kirkkoympäristön. Kolmen tien risteyksessä sijaitseva puukirkko on muodoltaan erivartinen, länsitornillinen ristikirkko. Se on järjestyksessään toinen Jalasjärven kirkko ja jalasjärveläisen Salomon Köykän (Köhlström) rakentama. Suunnittelijalleen tyypillisesti kirkon yhteen sakaraan liittyy moninivelinen torni. Torni päättyy 1800-luvun alun pohjanmaalaisille kirkoille tyypillisesti lyhtyyn. Sakaristo on runkohuonetta matalampi ja kapeampi. Ristivarsien päädyissä on eteishuoneet vuodelta 1803. Nykyasuunsa kirkko on vuorattu 1902. Kirkkosalissa on säilynyt Mikael Toppeliuksen kattomaalauksia sekä kirkon vanhempia alttaritauluja. Kirkon vanhin kello on 1730-luvulta ja siihen on kaiverrettu sanat ”Tule sisälle Herran siunattu/ miksis seisot ulcona”. Kirkkoa ympäröi vanha hautausmaa. Sankarihautausmaahan on haudattu lähes 500 kaatunutta, ja sotamuistomerkin on tehnyt Viljo Savikurki. Kirkkomaalla on myös Elias Ilkan suunnittelema vapaussodan sankaripatsas. Kirkon vieressä seisova Jalasjärven seurakuntatalo on valmistunut juuri ennen talvisotaa 1939. Aumakattoisen, kaksikerroksisen seurakuntatalon on suunnitellut arkkitehti Yrjö Vaskinen 1936. Juhlavan ilmeen rakennukselle antaa korkea kattoratsastaja. Alkuperäiset pieniruutuiset ikkunat ovat säilyneet. Rakennus on toiminut keskikouluna 1940-luvulta 1950-luvun alkuun. Uusi seurakuntatalo on rakennettu kirkon koillispuolelle.
alue: 62.491134376,22.758356282 62.491179290,22.758606326 62.491207732,22.758873468 62.491009363,22.760374570 62.490942399,22.760625938 62.490155631,22.760723194 62.490018135,22.760662125 62.490170907,22.759555883 62.490214676,22.759322398 62.490354048,22.759002075 62.490720481,22.758678949 62.491069847,22.758350714 62.491115551,22.758292924 62.491134376,22.758356282
historia: Jalasjärven kiinteä asutus sai alkunsa kun Kustaa Vaasa aloitti aktiivisen erämaiden asuttamispolitiikan ja lopetti eränautinnat 1540-luvulla. Pian säädöksen jälkeen Jalasjärvelle nousi 5 taloa. Peltoa oli vähän ja vasta tervanpoltto loi taloudelliset mahdollisuudet asutuksen lisääntymiselle 1600-luvulla. Siihen vaikutti osaltaan myös seudun läpi kulkeva Kyrönkankaan talvitie. Vuodesta 1730 kappeliseurakuntana Ilmajokeen kuuluneen Jalasjärven ensimmäinen, 1725 valmistunut, kirkko sijaitsi nykyisen hautausmaan paikalla. Ilmajokeen kuuluneen kappeliseurakunnan uuden kirkon suunnitteluvaiheessa 1786 Tukholman Yli-intendentin virasto ei hyväksynyt Jalasjärven Luopajärveltä kotoisin olleen Salomon Köykän (Köhlström) ensimmäisiä piirustuksia, ja Köykkä laati uudet piirustukset. Kirkko rakennettiin 1799-1800. Jalasjärvi erotettiin omaksi seurakunnaksi 1858. Kirkkoa korjattiin 1902-1903 ja vuoden 1955 korjauksissa uusittiin paanukatto ja mm. siirrettiin alttari alkuperäiselle paikalleen itäpäätyyn. Arkkitehtitoimisto Aulis Jääskeläinen suunnitteli laajan sisätilojen korjauksen 1996.
kunta: k164
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mannerheimintie 10
type: Osoite
is part of: Hotelli Marski
is part of: i8007
is part of: Kamppi
lat: 60.1676752927395
long: 24.9408355678232

description: Istuvat Pirittassa.
references: Rullatuolimurha
spatial: i6714

metadescription 8117
modified: 2010-02-02T14:29:07+0300

metadescription 5613
modified: 2010-09-17T11:07:57+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Miinapaja / Puutyöverstas
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T06:04:47.82+00:00
modified: 2012-12-03T07:31:20.607+00:00
subject: p33283
subject: miinat
subject: hitsaus
subject: p33713
subject: työsiirtolat
kuvailu: Varvilahden Ison Mustasaaren puoleinen ranta-alue on ollut ruotsalaiselta ajalta lähtien varikkoalue, joka on palvellut sotilaallista telakkatoimintaa. Miinapaja oli yksi monista viime vuosisadan alun Varvilahden nostotelakalla olleista rakennushankkeista. Rakennus sisälsi koneosaston, pajan, puu- ja levysepän osastot sekä varastohuoneita. Rakennuspiirustuksia ei ole säilynyt. Rakennustyö jäi mahdollisesti keskeneräiseksi, sillä rakennuksen kattorakenne on silmiinpistävän matala. Miinapaja muutettiin Suomen puolustuslaitoksen verstaaksi suomalaisen ajan alussa. Puutyöhuoneissa oli vannesahat, sirkkelit, porakoneet, kutterit, oikohöylät ja sorvit. Lisäksi talossa oli putki- ja peltisepän työhuone, paja, varastohuoneita, tilaa laasteille ja puiden kuivaushuone. 1950-luvulla pohjoispäädyssä oli autohuoltamo, maalaamo, kengityspaja sekä hitsaamo. Rakennus toimi sittemmin Suomenlinnan työsiirtolan hallinnassa verstaana. 1960-luvulla rakennus luokiteltiin pian purettavaksi ja sen julkisivuun tehtiin vain välttämättömät korjaukset. Tässä yhteydessä rakennuksen keskiosan pahoin rapautunut tiiliotsa laudoitettiin umpeen. Miinapajan toimintaan liittynyt katettu, betonilaiturein varustettu miinaveneiden vaja purettiin vuonna 1969.
historia: Korjaus- ja muutostyöt Varvilahden varikon kokonaissuunnitelman tavoitteena on luoda asianmukaiset ja keskitetyt tilat Suomenlinnan huolto- ja kunnostustoimille. Puutyöverstaan korjaaminen kuului tämän hankkeen I vaiheeseen. Tilaratkaisujen pohjana oli tilojen yhteiskäyttö Suomenlinnan hoitokunnan ja työsiirtolan kanssa sekä tilaohjelman joustavuus toimintojen mahdollisesti muuttuessa. Pääosa rakennuksesta säilyi verstas- ja varastotilana. Yksi huonetila jaettiin välipohjalla: ylätasolle sijoitettiin työntekijöiden tauko- ja pesutilat. Vaurioitunut perustuksen osa vahvistettiin kallioon saakka ja alapohjia korjattiin. LVI- ja sähköasennukset tehtiin vanhoihin rakenteisiin yleensä pinta-asennuksina. Eteläsivulle rakennettiin lastaus- ja varastointikatos sekä purunpoistolaitteisto. Rakennuksen uusien rakenteiden pintakäsittelyissä ja asennuksissa haettiin olemassa olevaa vastaavaa laatutasoa. Rakennusten C 34 ja C 36 välille rakennettiin lauta-aita rajaamaan varikkoaluetta. Toteutusaika: 1992-96 Huoneistoala: 101 m2 Kerrosala: 1146 m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Harris-Kjisik Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Magnus Malmberg LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Insinöörikeskus Oy Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Joel Majurinen Ky Rakennustyöt: Suomenlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Rakennus C 34 on entinen miinoittajien konepaja. Miinapaja rakennettiin ensimmäisen maailmansodan loppuvuosina. Piirustukset eivät ole säilyneet. Miinapaja kuuluu hieman myöhempään rakennusvaiheeseen kuin Varvilahden muut rakennukset C 36, C 39 ja C 37. Tyylillisesti se on samankaltainen Kanttinauhatalon B 54 ja nykyisen Merisotakoulun Esikunnan D 23 kanssa. Viaporiin oli sijoitettu jo 1800-luvun lopulla Itämeren laivaston 2. miinadivisioona. Varhaisimmat Viaporin linnoituksen miinalataamot ja -varastot rakennettiin jo 1800-luvulla läheiselle Lonnan saarelle…
paikan tyyppi: p19245
lat: 60.146978221157894
long: 24.98456902503972

Craucher, Minna
type: Muu henkilö

metadescription 7902
modified: 2009-12-01T12:10:56+0300

metadescription 2752
modified: 2010-09-17T11:19:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1590080~S9*fin

metadescription 8377
modified: 2010-01-07T12:34:25+0300

Tyhjä arpa
type: Pop / Rock
language: StadinSlangi
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i496
saveltaja: i9557
saveltaja: Nikkinen, Jiri

Kallankarien kalastajatukikohta (Maakalla)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ulkomerellä Kalajoen hiekkasärkkien edustalla sijaitsevat Maakalla ja Ulkokalla ovat olleet kalastajien tukikohtana jo 1500-luvun lopulta lähtien. Kallankarit sijaitsevat ulkosaaristossa, parinkymmenen kilometrin päässä mantereesta. Karut ja lähes puuttomat ulkoluodot ovat nouseett merestä 1400-luvun vaiheilla ja ne ovat muodostuneet tärkeiksi kalastus-, hylkeenpyynti- ja merenkulkutukikohdiksi. Karien omaleimaisen yhdyskunnan erikoisuuksiin on kuulunut Ruotsin kuninkaan 1669 antama rajoitettu paikallishallinto karikokouksineen ja haminaoikeuksineen. Yhteisistä asioista päätetään jokakesäisissä karikokouksissa. Maakallan pienen puukirkon ympärillä on lukuisia pieniä kalastajamajoja ja kirkon vieressä on saarelle tulleen papin arkaainen asuinhuone 1780-luvulta. Kirkko on oktogonin muotoinen ja sen jyrkän, päistään kolmilappeisen paanukaton keskeltä kohoaa paanupeitteinen viirinsalko. Kirkkosali on holvattu tynnyriholvilla, joka hirsiseinien tavoin on maalaamaton. Vain saarnastuolissa ja lukkarinpenkissä on niukka väritys. Kirkon vieressä on kelloteline ja pieni pappilarakennus. Ulkokallan majakkayhdyskunta sijaitsee pienellä kallioluodolla, jossa on mm. tiilinen majakkatorni vuodelta 1871 ja 1958 valmistunut asuinrakennus.
alue: 64.316133426,23.498830465 64.318498747,23.508511683 64.318174786,23.513530594 64.316507517,23.516579814 64.310101186,23.522700822 64.309246985,23.523393498 64.307200085,23.529555563 64.306152462,23.527984497 64.308214415,23.521071927 64.314358154,23.500855662 64.316133426,23.498830465
historia: Kallankari oli 1600-luvun alusta aina 1940-luvulle asti Kokkolan ja Oulun välisen rannikon tärkeimpiä silakanpyyntipaikkoja. Kalastajat kokoontuivat kallioiselle ja karulle saarelle heinäkuun puolivälissä ja viipyivät siellä parin kuukauden ajan. Karin itäosassa, Lohtajanpuolipäässä olivat lohtajalaisten kalamajat. Parhaimpina kesinä saattoi Maakallassa majailla 70 venekuntaa ja Ulkokallassa parikymmentä. Ensimmäinen pieni kappeli kirkollis-hallinnollisesti Kokkolaan kuuluneeseen Kallaan oli rakennettu jo 1680. Nykyinen kirkko rakennettiin 1779 kalajokisen kirkonrakentaja Simon Jylkkä Silvénin johdolla. Kirkkoa kunnostettiin 1952.
kunta: k208
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kausiasunto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Frank (Kari Väänänen) tapaa naisen lentokentän ravintolassa ja riidan päätteeksi tulee naisen ampumaksi. Nainen poistuu ravintolasta, mutta lentoaseman sijasta ravintolan uloskäynti johtaa Apollonkadulle.
references: i7884
spatial: Apollonkatu 15

Nurmi, Selim
type: Arkkitehti
spatial: Lastenkodinkatu 9

Metroradan pituus
type: Fakta
content: Miten pitkä metrorata on? Helsingin metroradan pituus on 21 kilometriä. http://fi.wikipedia.org/wiki/Helsingin_metro
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 3203
modified: 2010-09-17T11:25:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1038348~S9*fin

bibliographic citation: " --- Se sijaan hän pyöräili Hiihtomäentielle." (s. 151)
references: i8994
spatial: Hiihtomäentie

metadescription 81
modified: 2009-04-29T08:22:17+0300

Katajaluodon edusta
type: MuuPaikka
lat: 60.143857107989
long: 24.9203929940066

Kannasta lumikuningattareen
type: Tietokirja
language: fin
relation: i3914
spatial: Kaupunginpuutarha
temporal: 1990-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i114
kirjoittaja: i3914

Juoksuhaudantie
type: Katu
is part of: Maununneva
lat: 60.2483602125518
long: 24.900531535293

metadescription 8613
modified: 2010-02-02T10:45:56+0300

60-luvun nuorisofestivaalit
type: Fakta
content: Helsingin ensimmäiset nuorisomellakat olivat jo 50-luvulla kun nuoriso yritti vallata rautatieaseman. 1962 kesällä oli Nuorisofestivaalin vastaista mellakointia jossa loukkantui mm. ulkomaalaisia. Minä päivinä Helsingissä pidettiin kyseinen kommunistien Nuorisofestivaali? Helsingissä järjestettiin 29.7.-5.8.1962 Maailman nuorison ja ylioppilaiden VIII rauhan ja ystävyyden festivaali. Osanottajia oli noin 13 000. Lähteenä Mitä Missä Milloin 1963 Otava Kuvamateriaalia nuorisofestivaaleilta: http://www.yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=5&ag=37&t=&a=1090
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i6357
spatial: i37
temporal: i116
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku

metadescription 3463
modified: 2010-09-17T11:22:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1437632~S9*fin

metadescription 6584
modified: 2010-02-02T17:27:33+0300

Yksilö, yhteisö ja yhteiskunta
type: Dekkari
language: fin
relation: Sirenius, Sigfrid
spatial: i8713
spatial: Kallio
spatial: i46
spatial: i45
spatial: i7837
temporal: i114
temporal: i107
temporal: i115
temporal: i108
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: i109
kirjoittaja: Peltola, Jorma

Porola, Matti
type: Muusikko

luola
created: 2012-05-28T11:39:51.057+00:00
modified: 2012-05-28T11:39:51.25+00:00
preferred label: grottor @sv
preferred label: cave @en

metadescription 6918
modified: 2010-01-19T15:03:13+0300

metadescription 8873
modified: 2010-04-21T09:43:43+0300

Helsingin kesä
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Saksa, Jussi
saveltaja: Saksa, Jussi

bibliographic citation: 'Kotiharjun sauna perustettiin vuonna 1928. Se kuuluu Helsingin maamerkkeihin ja on suosikkipaikkojani. Kaupungin ainoa julkinen sauna, jossa on puulämmitteinen kiuas ja joka vaalii perinteitä.' (s. 121)
description: Saunassa Johnille opetetaan suomalaisia tapoja.
references: i9588
spatial: i6619

Laitaatsillan telakkayhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Laitaatsillan telakka on 1900-luvun alkupuolelta alkaen ollut Suomen tärkeimpiä sisävesitelakoita ja sisävesilaivojen talvehtimistukikohta. Telakan historia liittyy Suomen puunjalostusteollisuuden kehitykseen, etenkin sen yhden keskeisen yhtiön, Enso-Gutzeit Oy:n, toimintaedellytyksiin Saimaan vesistöalueella. Telakka-alueen yleisilme ja rakennusten muodostama kokonaisuus kuvaa hyvin sisävesilaivaliikenteen vaiheita pitkältä ajalta. Telakka koostuu telakkatoiminnalle tyypilliseen tapaan eri aikaisista, muuttuneiden toimintaperiaatteiden mukaan jatkuvasti muuntuneista teollisuuden rakennuksista, rakenteista ja laitteista. Laitaatsillan telakkatoiminta painottuu edelleen alusten huolto- ja korjaustöihin. Telakka-alueen pohjoispäässä, Laitaatsalmen rannalla on ns. pieni telakka alle 15 metrin pituisille aluksille ja sen vieressä isompi telakka, jolle voidaan telakoida jopa 40 metrin pituisia aluksia. Rahalahden pohjukassa on lotjaveistämön alue. Sen ja telakan välissä pieni saha. Telakka-alueen rakennuskanta koostuu korjauspajoista, peltipajoista, puusepän- moottori- ja maalausverstaista, työkaluvarastoista, vinsseistä ja erilaisista varastorakennuksista, lauta- ja venevarastoista, venevajoista ja -talaista. Monissa rakennuksissa on kuten laivoissakin, tunnusmerkkinä Enso-Gutzeitin valkoinen tähti päätyikkunoina. Telakan vanhin säilynyt rakennus on voima-asema vuodelta 1915. Sen höyrykattiloista on johdettu höyryä ns. pasalootiin, joissa proomujen kylkiin tulevat mäntylankut on pehmitetty taipuisiksi. Kolmikerroksinen hirsirunkoinen varasto 1920-luvun alusta on rakennettu laivojen irtaimistojen talvivarastoksi, jossa on säilytetty mm. laivojen liinavaatteita, astioita ja miehistön varusteita. Paloturvallisuussyistä varaston ulkoseinät on päällystetty betonilevyillä, jotta höyrylaivojen piipuista lentävät kipinät eivät aiheuttaisi tulipaloa. Ullakkokerroksen päätyikkunat ovat Enso-Gutzeitin tähti-ikkunoita. Enso-Gutzeit Oy:n myötävaikutuksella toteutuneeseen rakennuskan…
alue: 61.874722003,28.830575753 61.875697199,28.829168415 61.876742252,28.828699027 61.877637889,28.833076431 61.878332135,28.834329663 61.881220915,28.835668047 61.880617658,28.839530453 61.877160233,28.838617372 61.872727297,28.841275716 61.870827105,28.834222391 61.872080099,28.833349155 61.873557084,28.833997804 61.873844684,28.833799356 61.874905783,28.832052394 61.874722003,28.830575753
historia: W. Gutzeit & Co:n toiminta Laitaatsillassa alkoi 1894, jolloin alueella oli pieni korjauspaja ja varastoja. Yhtiöstä muodostettiin Aktiebolaget W. Gutzeit & Co -niminen osakeyhtiö 1896. Yhtiö oli alkanut ostaa puuta Saimaan järvialueelta. Puutavara kuljetettiin 1897 rakennetun puunsiirtolaitteen, ns. Rutolan ylivientilaitoksen avulla Saimaan alueelta Kymijoen vesistöön kolmen kilometrin levyiselle kannakselle yli Lappeenrannassa. Yhtiö siirsi 1911 nostotelakan toiminnot Rutolasta Laitaatsiltaan, jossa Haapaveden ja Pihlajaveden välisen Laitaatsalmen läpi virtaava vesi piti telakan sulana läpi vuoden. Laitaatsilta kehittyi laivaston varsinaiseksi tukikohdaksi. Telakka ja konepaja vastasivat yhtiön höyryalusten huollosta. Telakalle valmistui oma voimalaitos 1915. Puutavarayhtiö tarvitsi jatkuvasti laajenevan tuotantonsa takia raaka-aineiden ja tuotteiden kuljetukseen yhä enemmän aluksia. Jo 1900-luvun alkuvuosikymmeninä Enso-Gutzeit Oy oli Saimaan suurin laivanvarustaja, jolla oli hallussaan laajimmillaan lähes 250 aluksen "valkoisen tähden" laivasto. 1920-luvulla Laitaatsillan alueelle rakennettiin lotjaveistämö, jossa valmistui noin 130 alusta. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiö organisoi vesitiekuljetuksensa uudelleen. Saimaan laivaston johto siirrettiin 1920 Laitaatsiltaan, josta muodostui patriarkaalinen teollisuusyhdyskunta laivaston johtajan, insinööri Hugo Lakomaan johdolla. Laivasto-osaston palveluksessa oli maailmansotien välisenä aikana parhaimmillaan 800-900 miestä ja Laitaatsillassa työskenteli talvisin jopa yli 300 miestä. 1920-luvulla rakennettiin Kirkkoniemenkadun varteen asuntoalue, jolla oli yhteinen pesutupa ja kaivoja. Asuinrakennusten lisäksi Laitaatsillan alueelle nousi kolme kauppaa, kahvila, urheilukenttä, kerhotalo 1938 ja kansakoulu 1921. Uittoaukoltaan 40 m leveät maantiesilta ja rautatiesilta valmistuivat 1960-luvulla. Maantie- ja rautatiekuljetukset sekä Saimaan kanavan sulkeutuminen vähensivät uiton ja vesikuljetusten merkitystä kauk…
kunta: k740
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: urheilurakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tavaramarkkinat
type: Muusikko

Helsingin Suurkirkko satavuotias
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: Tuomiokirkko
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i105
temporal: i106
temporal: i110
kirjoittaja: i4291

metadescription 7035
modified: 2009-10-01T14:50:37+0300

Suomen kasarmit
type: AreaOfInterest
alue: 60.992691152,24.455717359 60.991896719,24.451915819 60.993546154,24.450494429 60.994399776,24.454669935 60.993771858,24.455204593 60.993228373,24.455259234 60.992691152,24.455717359
kunta: k109
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rouni, Kalle
type: Nayttelija

description: Eversti Aleksi
references: i3083
spatial: Vironkatu 1

metadescription 9324
modified: 2010-06-24T11:51:05+0300

Käenkuja
type: Katu
is part of: i44
lat: 60.1853148322569
long: 24.9637125921792

Kolmen Sepän apteekki
type: MuuPaikka
is part of: i7735
is part of: i6910
is part of: Kamppi
lat: 60.1683395966578
long: 24.9397912946091

metadescription 6820
modified: 2010-01-19T15:01:48+0300

metadescription 7295
modified: 2010-02-04T16:41:54+0300

description: Luku 21: Yhden huoneen loistohuvila. Sisustustoimittaja Jori Svärd, Helsinki.
references: Sisäänkäyntejä
spatial: Marjaniemen siirtolapuutarha

Päijänteentie
type: Katu
is part of: i46
lat: 60.1919164308305
long: 24.9599886200508

Eteläranta 14
type: Osoite
alternative: Torihalli
is part of: i33
lat: 60.1661743050804
long: 24.952001172648

bibliographic citation: "Sasha oli juuttunut Mannerheimintien ruuhkaan Ruotsalaisen teatterin kohdalle. Autossa kaikui Wagner. Jumalten tuhon finaalissa oli kaikki mitä musiikissa tarvittiin, Sasha vihelteli." (s. 61)
references: i1542
spatial: i6857

Rahikainen, Ea
type: Kirjailija

metadescription 7629
modified: 2010-02-02T15:39:52+0300

metadescription 2479
modified: 2009-11-17T16:05:59+0300

metadescription 9584
modified: 2011-03-31T19:17:34+0300

description: Muistomerkin kuvanveistäjä
references: Finne, Gunnar
spatial: Satu ja Totuus

Aihepaketti: Vanha Maunula - uinuva helmi
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i9678
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i1105
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i114
lisatietoa: Aihepaketin on koonnut Tiina Larva, Vuosaaren kirjasto.
lisätietoja: http://www.lib.hel.fi/Page/3156f7ee-682f-4b68-82ea-ec756f214f22.aspx

metadescription 7889
modified: 2010-02-02T18:49:25+0300

metadescription 427
modified: 2010-09-17T11:12:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1348080~S9*fin

Kolttasaamelaisten asutuspaikat (Nikola-kolttatila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nellimin ja Sevettijärven kolttakylät kuvastavat toisen maailmansodan jälkeistä asutustoimintaa maan pohjoisimmassa osassa. Suomujoen kolttakenttä on nykyisen Suomen alueella säilynyt yksittäinen kolttasaamelaisten rakennuskokonaisuus, joka on tehty kolttien vanhan rakennusperinteen mukaisesti 1940-luvulla, kun kolttasaamelaiset joutuivat evakkoon Petsamon Suonikylästä. Rakennuskanta edustaa sekä vanhaan perinteeseen pohjautuvaa rakentamista että valtion asutustoimiin liittyviä tyyppitaloja. Suomen vähälukuiset kolttasaamelaiset ovat Suomelle aikaisemmin kuuluneen Petsamon alueen kolmen siidan Suonikylän, Petsamon ja Paatsjoen kolttaväestöä, jotka on asutettu toisen maailmansodan jälkeen Inarin kunnan itäosaan. Nellimvuonon pohjukassa, Virtaniemeen johtavan tien varressa, Inarijärven koillisrannalla on Nellimin kylä, jonka pienet asuinrakennukset on rakennettu tyyppipiirustuksilla toisen maailmansodan jälkeen. Rakentamisessa on pyritty ottamaan huomioon kolttasaamelainen rakennusperinne ja paikalliset olosuhteet. Sevettijärvi on kolttasaamelaisten keskuskylä, jossa on peruskoulun ala-aste ja yläaste, terveystalo, Ortodoksinen kirkko ja seurakuntatalo, Metsähallituksen virkatalo, Kolttien perinnetalo ja Kolttien kyläkokouksen toimisto. Luttojoen kolttakentät (Oskarinjärvi ja Oskarinkoski) ovat olleet Petsamon Suonikylästä evakkoon lähteneiden Semenoffin ja Fofanoffin perheiden asuinpaikkoja 1940-luvulla. Kolttakenttä on rakennettu vanhan perinteen mukaisesti. Suomujoen varrella 12 km päässä Kotajärven pohjoisrannalla on Fofanoffin perheen kesäpaikkana ollut asuinkenttä, joka on kunnostettu 1983. Oskarinkosken ja Oskarinjärven asuinkentillä pirttirakennusten lisäksi säilynyt muuta tyypillistä rakennuskantaa, johon kuuluvat jalka-aitat, sauna, varastot, ulkoleivinuunit, maakellarit, lammaspuurat, porosuojat ja verkkoulut. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu - asuinkota, jota on myöhemmin käytetty keittokotana - pirtti, joka on rakennettu uudelleen 1983 - jalka-aitta - ulkouu…
alue: 68.810760647,28.182658357 68.811118398,28.186013440 68.810637206,28.188379330 68.808540439,28.191485098 68.807222957,28.186508792 68.809947463,28.183704616 68.810760647,28.182658357
historia: Kolttasaamelaisten perinteinen asuma-alue ulottui Näätämöstä Petsamoon ja Tuuloman Lappiin, mutta valtioiden välinen rajapolitiikka on muuttanut kolttien perinteisiä asutusmalleja. Kolttasaamelaisten vuotuismuuttojärjestelmä oli yksi vanhamuotoisimmista ja tyypillisimmistä muuttomalleista. Suonikylä oli 1600-luvulta 1800-luvulle pääasiassa pyyntitaloudesta elävä yhteisö. Talvet asuttiin yhteisessä talvikylässä ja harjoitettiin yhteisesti kalastusta ja suurriistanpyyntiä. Muina vuodenaikoina väestö hajaantui säteittäisen mallin mukaan harjoittamaan kalastusta ja metsästystä omille sukualueille. Poroja käytettiin kuljetuksiin ja peuranpyynnin houkutuseläimiksi. Suomen menetettyä toisessa maailmansodassa Petsamon Neuvostoliitolle, koltat evakuoitiin entiseltä asuinalueeltaan. Petsamon alueen kolmen siidan kolttasaamelaiset asutettiin Inarin kunnan itäosaan, suonikyläläiset Sevettijärven alueella, petsamonkyläläiset Tsarmijärven-Nellimin alueelle ja Paatsjoen kolttasaamelaiset Keväjärven-Mustolan alueelle. Kolttayhteisön muutto uusille vakinaisille asuinsijoille tapahtui 1949-1952. Näätämön alueella koltat asutettiin ympärivuotisille asuinpaikoille 50 kilometriä pitkälle kapealle vyöhykkeelle päävesistöjen varteen Nitsijärveltä Kirakkajärvelle ja seutua alettiin kutsua Sevettijärveksi. Asutukseen ei enää kuulunut yhteistä talvikylää eikä vuotuismuuton piirteitä. Kolttatilojen vaatimattomat rakennukset rakennutti valtio. Petsamosta evakkoon joutuneet koltat muuttivat Nellimin alueelle 1945 ja 1946. Valtioneuvoston vahvistaman asutussuunnitelman mukaan Nellimin rakentaminen aloitettiin 1948 alussa. Vuoteen 1951 mennessä alueelle oli pystytetty 51 asuinrakennusta, saman verran talousrakennuksia sekä koulu, oppilasasuntola, terveystalo ja rukoushuone. Sevettijärven alueelle rakennettiin yli 50 uudistilaa toisen maailmansodan jälkeen. Sevettijärven asutus- ja rakennustoiminta oli osa valtion jälleenrakennustoimintaa Lapissa. Koltat, jotka olivat asuneet Petsamon Suonikylässä…
kunta: k148
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vaasankadun Veerushka
type: Viihdemusiikki
language: StadinSlangi
language: fin
spatial: i6948
spatial: Viikki
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i6691
saveltaja: i133

Sisar Linan tyttäret
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6477
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i108
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i106
kirjoittaja: i2832

Isän huone
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7313
relation: Itkonen, T.I.
relation: i7309
relation: Saarimaa, E.A.
relation: i7311
relation: i7304
relation: Simonsuuri, Lauri
relation: i7312
relation: i4450
relation: Hakulinen, Lauri
relation: i7310
relation: i7308
spatial: Runeberginkatu 44
spatial: i6785
spatial: i7652
spatial: i7793
spatial: i7795
spatial: Runeberginkatu 29
spatial: Olofsborg
spatial: i7774
spatial: i7211
spatial: Kannelmäki
spatial: i6830
spatial: i7794
spatial: i82
spatial: i7796
spatial: Meritullinkatu
spatial: Rauhankatu 3
spatial: i6468
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i7300
kirjoittaja: i7302
kirjoittaja: i7294
kirjoittaja: i7297
kirjoittaja: Eskola, Katarina
kirjoittaja: i7299
kirjoittaja: i7296
kirjoittaja: i7298
kirjoittaja: i7301
kirjoittaja: i2917
kirjoittaja: i7303
kirjoittaja: i7295

metadescription 7531
modified: 2010-02-02T18:26:26+0300

metadescription 687
modified: 2010-09-17T11:14:49+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1284746~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1284745~S9*fin

Malminkatu
type: Katu
is part of: Kamppi
lat: 60.1682600354497
long: 24.9272010870389

bibliographic citation: "etsin runoa helsinkiläisten sanoista/ helsinki on täynnä, seinät ja katot sanoja täynnä, hyllyt, pöydät/ laatikot ja laukut täynnä sanoja, ihmiset täynnä kantavat täysiä sanoja/ täysiä lauseita olkapäillä, korvanlehdillä/ sedillä ja tädeillä säkkejä täynnä säkeitä, sanoja helsingistä seinät täynnä, lattiat/ täynnä sanoja portaat, hissit täynnä savupiiput ja korsteenit ja tukiasemien antennit/ ja räystäällä lepäävä kyyhkynen täynnä" (s. 21)
references: i9033
spatial: Helsinki yleisesti

Vekaranjärven kasarmialue
type: AreaOfInterest
alue: 61.115759447,26.970998740 61.119607762,26.989407646 61.112785289,26.996588678 61.108046125,26.988540107 61.108069553,26.977414723 61.110698663,26.973464716 61.115759447,26.970998740
kunta: k286
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pyöräily kävelykadulla
type: Fakta
content: Aktiivisena fillaristina kysyisin Helsingin Iso Roobertinkadun liikennesäännöistä koskien pyöräilijöitä. Kävelykatuhan on autoilta periaatteessa suljettu, lukuunottamatta tonteille ajoa ja purkavia ja lastaavia tavarantoimittajia. Näin aamuisin pätkä on aivan sekainen töihin puoliunessa rynnivistä ihmisistä ja sihijuomaa purkavista kuorma-autoista. Hymyilenkö vain kuitenkin pyöräni selästä vihaisesti katsoville kansalaisille vai onko fillarointi kävelykadulla yli 12-vuotiailta kielletty? Jatkakaa vain hymyilemistä. Tieliikennelaki muuttui 1.6.2006, ja sen mukaan kävelykadulla saa liikkua myös polkupyörällä. Wikipediassa: http://fi.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4velykatu
language: fin
spatial: Iso Roobertinkatu
temporal: i116

Thompson, Jim
type: Kirjailija
lisätietoja: http://wsoy.fi/yk/authors/show/18471
lisätietoja: http://www.jamesthompsonauthor.com/

metadescription 9820
modified: 2012-04-24T14:35:32+0300

Hervannan keskusakseli
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hervanta on yksi Suomen tunnetuimmista 1970-luvulla rakennetuista lähiöistä. Hervannan asemakaavallinen idea perustuu kompaktin kaupunkirakenteen teoriaan vastareaktiona puutarhakaupunki-ideologialle. Betonisen asuinalueen ytimenä ovat ajan lähiösuunnittelulle tyypilliseen tapaan liikekeskus ja julkisten palveluiden rakennuskompleksi, johon kuuluvat toimintakeskus sekä vapaa-ajankeskus seurakuntatiloineen. Raili ja Reima Pietilän suunnittelemat rakennukset on toteutettu punatiilestä, mikä luo kontrastin ympäröivälle betoniselle kerrostalorakentamiselle. Keskusakselisommitelman tiiliarkkitehtuurin ja viherympäristön muodostama kokonaisuus luo asuntoalueelle oman selkeän identiteetin. Liikekeskuksen arkkitehtuuri muodostaa vastapainon kerrostaloalueen arkkitehtuurille. Rakennuksen pääjulkisivu on symmetrinen, kaariaiheilla ja erilaisilla muuraustekniikoilla elävöitetty. Keskiakselille sijoitettu kaksitasoinen sisätori erottuu rakennusmassassa korkeampana osana, jota ympäröivät suurmyymälät ja erikoisliikkeet. Tiilivuorattu uudisosa vastaa leveydeltään ja korkeudeltaan vanhaa puolta. Vapaa-aika- ja seurakuntakeskuksessa on käytetty julkisivuaiheina epäsäännöllisen muotoisia ikkunoita, loivasti kaartuvia muotoja ja pyöristettyjä kulmia. Seurakuntakeskuksen keskeinen tila on kirkkosali, vapaa-aikakeskuksessa sijaitsevat harrastustilat ja urheiluhalli. Toimintakeskuksena tunnetussa rakennusryhmässä on kolme osaa: terveyskeskus, kirjasto ja elokuvateatteri. Niitä yhdistää osittain katettu keskikäytävä ja pieni aukio. Rakennuksille ovat leimallisia ylös- ja ulospäin kaartuvat räystäät.
alue: 61.450877140,23.849319236 61.451097379,23.849065724 61.451354808,23.850194002 61.450374104,23.851268991 61.449001382,23.845181833 61.449427730,23.844763518 61.449542105,23.845268306 61.449907428,23.844910787 61.450877140,23.849319236
historia: Ajatus Tampereen vanhan kaupunkirakenteen ulkopuolelle rakennettavasta satelliitista syntyi Tampereen yleiskaavasuunnitelmassa 1966. Arkkitehtiliiton 1967 järjestämän asemakaavakilpailun voitti arkkitehti Aarno Ruusuvuoren ehdotus, jonka osana oli yleisten rakennusten keskusakselisuunnitelma. Arkkitehdit Reima ja Raili Pietilä kehittelivät suunnitelmaa asemakaavan mukaisesti 1974-1979; liikekeskus ja vapaa-aika- ja seurakuntakeskus valmistuivat 1979 sekä toimintakeskus 1989. Liikekeskusta laajennettiin itäpuolelle 2006-2007 arkkitehtitoimisto Eero Lahti Oy:n suunnitelmin. Kokonaisuuden nimeksi tuli kauppakeskus DUO.
kunta: k837
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: urheilurakennus
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7791
modified: 2011-09-30T09:11:45+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1906284~S9*fin

bibliographic citation: "Kun olen tukehtua/ teollisuus-Vallilaan/ ja elämänongelmat/ kiertyvät kaulan ympärille,/ lähden naapurikaupunkiin/ Hermanstadiin./ Siellä puita, pensaita,/ hiljaisuuden tikitystä,/ siellä takapihojen/ ränstynyt maalaisrauha./ --- / Vaikka tuulessa on/ Kyläsaaren altaiden lemua,/ niin: ihmeellinen olet,/ Hermanstad, oi Hermanstad!" (s. 31, runosta Kävelyretki)
references: i1132
spatial: i47

bibliographic citation: 'Siellä ihastelemme (vuosien 1920 - 1925) idealistista puutarhaesikaupunkia, jossa on klassisia puutaloja pihoineen ja puineen mutta myös esikuvallisia moderneiksi suunniteltuja asuinalueita.' (s. 139)
references: i9346
spatial: i56

Harjukatu
type: Katu
is part of: i42
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.188420080184
long: 24.9585880175513

bibliographic citation: "Satamapalvelujan ja asuntojen tarpeen kasvaessa vuosisadan vaihteessa Katajanokasta rakennettiin ensimmäinen yhtenäinen tiilirakenteinen jugendkaupunginosa. Se valmistui kansallisen innostuksen ollessa korkeimmillaan ja siitä tuli aivan olennainen osa Helsingin kaupunkimaisemaa." (s.69)
description: - Kokonaisuus, linnakeasuntoja, varastoja.
references: Helsingin jugendkorttelit
spatial: i32

Dekkari
type: luokka
subclass of: Kirjallisuus

bibliographic citation: "Tunnen kuin omat taskuni kaupunginosan, johon Ratakatu kuuluu. Näillä nurkilla olen elänyt suuren osan lapsuuttani ja nuoruuttani. Jokainen kadun mutka, jokainen talo, jokainen pihamaansoppi on tuttu. Minun ei tarvitse muuta kuin sulkea silmäni ja lähteä poikavuosieni seikkailuvaelluksille kautta takapihojen ja yli lankkuaitojen pihasta pihaan ja korttelista kortteliin. Sepänkadun puistossa, muutaman kulmanvälin päässä tästä, käytiin joka kevät suuret kivisodat meidän, 'Brunssan stydien', ja vihollistemme, 'Rööperin haljujen ' välillä. Aivan vastapäätä, Fredrikinkadun toisella puolen, oli monen kaupunginosan poikien tuntema kuulu, salaperäinen 'labyrintti': rakentamattoman vuokrakasarmin puolivalmis kellarikerros, jonka omistamisesta käytiin vuosikausia hellittämätöntä taistelua poikajoukkojen kesken. Vain kivimuuri erottaa minut raamatuntutkijain-seuran talosta, jonka synkkäkatseinen talonmies oli ikuinen vihollisemme ja vainoojamme, jolle kostimme heittämällä rapaa hänen asuntonsa ikkunoihin. Parin kivenheiton päässä sijaitseva Johanneksenkirkon kenttä oli jalka- ja kuningaspallo-otteluidemme aurinkoisena näyttämönä. Ja nyt istun tämän alueen keskipisteessä, sen alimmaisessa kellarityrmässä teljettynä ja vartioituna kuin villieläin." (s. 19)
description: Arvo Turtiainen pidätettiin maaliskuun alussa 1942 ja vietiin Ratakadulle, Punavuoreen.
references: Ihminen n:o 503/42
spatial: i34

Salpalinja (Myllylampi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.681084718,27.666961613 60.681629406,27.664602476 60.682269484,27.663984032 60.687181888,27.659259313 60.687786488,27.658822778 60.690639920,27.667505554 60.688969351,27.670282511 60.688269588,27.668897701 60.687806596,27.668817134 60.687396070,27.669824621 60.687064701,27.671211650 60.686694580,27.671085730 60.686155278,27.672350157 60.686136839,27.676035426 60.685799759,27.676264645 60.685904934,27.678369428 60.686553133,27.680769244 60.687839139,27.682739199 60.689338422,27.684796750 60.692354408,27.685509114 60.695172559,27.685813115 60.698580535,27.684970176 60.703360491,27.679067888 60.704242660,27.678731915 60.705756284,27.681813256 60.705815015,27.686211259 60.705000667,27.689125317 60.698416843,27.691852808 60.696570267,27.692406730 60.693901791,27.693645905 60.690919329,27.694149057 60.687866226,27.692948924 60.685465471,27.688522365 60.684607652,27.685344266 60.682739050,27.677770523 60.681696560,27.671753885 60.681084718,27.666961613
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k489
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Itäkeskus
type: Kaupunginosa
lat: 60.2111090002847
long: 25.080553124314

metadescription 8242
modified: 2009-12-30T15:33:12+0300

metadescription 44
modified: 2009-08-05T11:29:14+0300

Tapiovaara, Nyrki
type: Taiteilija
alternative: Tapiovaara, Veikko Nyyrikki

Munkkiniemenkadusta Tukholmankatu
type: Fakta
content: Koska Munkkiniemenkatu on muuttunut Tukholmankaduksi? Kadun nimi muutettiin vuonna 1948. Nimenmuutos oli huomionosoitus Helsingin kummikaupungille Tukholmalle muun muassa sieltä saadun lastensairaalapaviljongin lahjoituksen johdosta. Lähde: Helsingin kadunnimet: Helsingin kaupunki 1970.
language: fin
spatial: i9106
temporal: i110

metadescription 6547
modified: 2010-02-05T15:26:13+0300

Hällström, Roland af
type: Ohjaaja

metadescription 8836
modified: 2010-03-18T11:25:19+0300

Heitä mut Stadiin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i246
saveltaja: i7638

bibliographic citation: Vähitellen pyörimme yhä enemmän Perunatorilla elokuvateatteri Bio Bion, Kaivopihan ja Vanhan ylioppilastalon nurkilla. Uusi sisäpiirislangi alkoi sujua, oli esitettävä "kaiken kokenutta", ja me liityimme Anitan kanssa Perunatorin omaperäiseen ja yleistä paheksuntaa herättävään porukkaan, istuimme portailla tupakoiden, juonia punoen ja miettien, mihin seuraavaksi menisimme juhlimaan.
references: i8775
spatial: i8778

description: Elokuvan Harmaalahti.
references: Eteenpäin - elämään
spatial: i6598

Seurapiiri
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i9055
spatial: Augusta Lampénin alkeiskoulu
spatial: Korkeavuorenkatu 27
spatial: Helsingin normaalilyseo
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i107
kirjoittaja: i3058

Elokuvateatterit Wellamo, Fenix
type: Rakennus
alternative: Toinen linja 1
alternative: Wellamo, elokuvateatteri
alternative: Fenix, elokuvateatteri
is part of: Kallio
is part of: Linjat
is part of: i6529
lat: 60.1807318751705
long: 24.9513483540818

bibliographic citation: 'Osa ihmisvyörystä suuntautui Toiselle linjalle. Sanna kääntyi sanoakseen Arvolle, että nähdään taas joskus, käydään vaikka syömässä. Mutta Arvo oli kadonnut. Kivitalon kellari-ikkunan takaa sen sijaan kuului kirjoituskoneen rätinää, kuin konekiväärillä olisi päästelty. Kaikkeen siihen meteliin melkein hukkui kalliolla pamahtanut laukaus, mutta Sanna kuuli sen kyllä.' (s. 52)
description: Ihmiset pakenevat mellakkaa Hakaniemen torilta.
references: i9695
spatial: i6529

metadescription 7258
modified: 2010-02-02T15:32:01+0300

kivääriaukot
created: 2012-05-24T07:13:52.365+00:00
modified: 2012-05-24T07:13:53.022+00:00

bibliographic citation: "Kapusin reippaasti kallionkuvetta ohi venäläisen kirkon ja tulin tuota pikaa ensimmäisten puutalojen kohdalle. Siellä täällä näkyi himmeitä valoja. Vaikka hökkelikylän kapoiset kujat eivät juuri houkutelleet, luikahdin tottuneen yöeläjän varmuudella talojen väliin. Muistini mukaan Matias asui sivukujalla jossakin vankilan lähistöllä." (S. 70.)
description: Johannes etsii Matias Jussilaa tämän kortteerista Katajanokalta.
references: Stenvallin tapaus
spatial: i32

Ravintola Baker's
type: Ravintola
alternative: Baker's
is part of: i7619
is part of: Kamppi
lat: 60.1678458664112
long: 24.9405114661378

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Katerma)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.097492788,28.969100297 64.097573076,28.973617863 64.097471521,28.975552743 64.097116143,28.977789455 64.096928087,28.978352190 64.096073115,28.978705418 64.096028655,28.977829346 64.095757504,28.975674191 64.095540019,28.973868290 64.095640933,28.971846000 64.096079020,28.970454761 64.096747207,28.969025586 64.097257301,28.968772748 64.097492788,28.969100297
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k290
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9547
modified: 2011-02-18T15:57:08+0300

bibliographic citation: "Auto ylitti uuden sillan, nousi mäkeä ylös ja kääntyi Katajaharjuntielle. Virtalan talo oli uhkea. Se sijaitsi meren rannassa ja tie talon eteen johti mahtavien portinpylväiden välistä ja hyvin hoidetun puiston läpi." (s. 25)
description: Virtalan talo Lauttasaaressa.
references: Rovastin punaviini
spatial: i9335

Sarkolan ja Vahalahden kyläkeskukset (Sarkola)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sarkolan ja Vahalahden kyläkeskukset ovat hyvä esimerkki Kokemäenjoen vesistöön liittyvän jyrkkäpiirteisen metsäseudun pienimuotoisista vanhoista ryhmäkylistä. Erityisesti Vahalahden vanhassa kyläkeskustassa on säilynyt kolmen kantatalon muodostama tiivis kylämaisema. Sarkolan ja Vahalahden kylät sijaitsevat Kuloveteen kuuluvan pitkän ja kapean lahden pohjukassa. Metsäisten mäkien rajaamat pellot viettävät loivasti kohti vesistöä. Maisemahistoriallisesti kylät ja vanha asutus ovat keskittyneet ranta-alueella oleville moreenisaarekkeille, joita savipohjaiset rinnepellot rajaavat. Kyläkeskustan lisäksi asutusta on levinnyt peltojen laidoille ja tien varsille. Sarkolan harjanteella olevaa kyläkeskusta suojaavat mäet ja rajaavat pellot. Sarkolan kylän kokonaishahmo on säilynyt isonjaon jälkeenkin perinteisenä, kun käsityöläiset ja tilaton väestö ovat asettuneet vainioidensa lähelle muuttaneiden vanhojen maatalojen paikalle. Vanhan kylän alueella on edelleen sarkajaon aikaisella paikallaan mm. Erkkilän tila, jonka vanhimmassa rakennuksessa on toiminut kauppa 1875-1879 ja posti 1933-1951. Kylän raitilla ovat lisäksi mm. Valosen ja Kallion tilojen päärakennukset 1800-luvulta. Tapola on yksi kylän vanhimmista rakennuksista, luultavasti 1800-luvun alkupuolelta. Vanha- ja Uusi-Mattila sijaitsevat Sarkolan vanhan kylän laidalla Pöysärinmäen juurella. Vahalahden vanhalla kylätontilla, rantaan johtavan raitin varrella, ovat tiiviinä ryhmänä Ala-Uotilan, Ala-Hemmingin ja Yli-Hemmingin tilat. Ala-Uotilan päärakennus on 1800-luvun puolivälistä ja Ala-Hemmingin rakennuskanta luultavasti 1900-luvun alusta. Ala-Hemmingin tilalla on säilynyt lisäksi vanha humalatarha. Vahalahden 1913 valmistunut kansakoulu on rantaan johtavan raitin ja Vahalahdentien risteyksessä. Tien varrella on lisäksi 1931 rakennettu seuratalo Päivölä. Kyläkeskittymien ympärillä levittäytyy avoin, vuosisatoja vanha viljelymaisema, jota soratiet luontevasti halkovat. Perinnemaisema-alueella sijaitsee myös kivi- ja r…
alue: 61.411814395,23.257966121 61.411754817,23.258426375 61.411726795,23.258792687 61.411719665,23.259007117 61.411679001,23.260331275 61.411592600,23.261113774 61.410891316,23.261970031 61.409612637,23.262573561 61.408344635,23.261888774 61.407806230,23.261374144 61.407283604,23.261436712 61.406907703,23.261224265 61.406742863,23.260278850 61.406777352,23.258730507 61.407094684,23.257373546 61.407799465,23.256645519 61.408321117,23.256550821 61.408760709,23.256272974 61.409467166,23.255609163 61.410330941,23.255055111 61.410796447,23.255160107 61.411164096,23.255630830 61.411492990,23.255816706 61.411776426,23.256587042 61.411830105,23.257417251 61.411827804,23.257708881 61.411814395,23.257966121
historia: Kuloveden rannalla olevat Sarkolan ja Vahalahden kylät ovat osa laajempaa Kokemäenjoenvesistön kulttuurimaisemaa, johon asutus ja peltoviljely juurtuivat jo varhain. Esihistorialliseen asutukseen viittaavat lukuisat kivikautiset asuinpaikat. Nykyinen kyläasutus alkoi keskiajalla, Vahalahden osalta viimeistään varhaiskeskiajalla. Keskiajalla Karkun pitäjän kyliin kuuluvat Sarkola (16 taloa) ja Vahalahti (7 taloa) olivat pitäjän suurimpia kyliä. Sarkolan kylän ryhmäkylä alkoi hajota isonjaon jälkeen, jolloin kantatalot siirtyivät vähitellen kylän keskustasta vainioidensa yhteyteen. Vanhoille kylätonteille asettui tämän jälkeen käsityöläisiä ja tilatonta väestöä. Sarkolan kylästä siirtyivät mm. Talolan ja Nikkilän tilat Sarkolanlahden rannan harjanteille sekä Tuomola, Mekkonen ja Luiri kylän peltovainion reunoille. Niemojoki laskee Sarkolan kylän alueella Kuloveteen. Sen varrella on toiminut 9 myllyä ja 3 sahaa, joista Jokisen saha on edelleenkin toiminnassa Tarkan myllystä on säilynyt rakennuskantaa. Sarkolan ja Vahalahden kylät kuuluivat Suoniemeen, joka oli Karkun 1670 perustettu kappeliseurakunta. Suoniemen kunta perustettiin 1868 ja se liitettiin Nokian kauppalaan 1973.
kunta: k536
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 5205
modified: 2010-09-17T11:10:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1572520~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1572521~S9*fin

Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa (vanha hautausmaa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinolan kaupunkiseurakunnan kirkko 1800-luvun alusta sekä myöhemmät tapuli, kirkkopuisto ja pappila muodostavat hyvin säilyneen julkisen rakentamisen korttelin 1770-luvulla hallintokeskukseksi perustetussa Heinolassa. Kirkon rakentamisen aikaan perustettu vanha hautausmaa hautamuistomerkkeineen on merkittävä osa Heinolan kaupungin 1800-luvun kulttuurihistoriaa. Heinolan puukirkko on rakennettu Matts Åkergrenin johdolla 1807-1811. Kirkko on muodoltaan kahdeksankulmio, jota kattaa korkea aumakatto. Kirkkoa on korjattu arkkitehti Josef Stenbäckin suunnitelmin 1925-1926. Erillinen, hirsinen kellotapuli on rakennettu C.L. Engelin suunnitelmien mukaan 1842. Kirkkoa ja tapulia ympäröivä puisto on perustettu 1852. Kirkkomiljööseen liittyy Siltakadun varrella arkkitehtitoimisto Wrede & Gripenbergin 1900-luvun vaihteessa suunnittelema pappila. Kirkon koillispuolella on arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelema, 1963 rakennettu seurakuntatalo. Kirkon itäpuolella on 1933 rakennettu kanttorila. Heinolan vanha hautausmaa on kirkosta pohjoiseen myös Siltakadun varressa mäntyä kasvavassa harjunrinteessä. Hautausmaan vanhin osa sen etelälaidassa on perustettu 1800-luvun alussa. Hautausmaata on laajennettu useaan otteeseen. Sankarihautamuistomerkin vuodelta 1952 on suunnitellut Armas Tirronen ja Vakaumuksensa puolesta 1918 kaatuneiden muistomerkin Yrjö Kaikuvuo. Siltakadun varressa sijaitsevan pääportin vieressä on arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelema, 1955 valmistunut jyrkkäkattoinen, liuskekivin koristeltu siunauskappeli.
alue: 61.203724526,26.040634448 61.203606629,26.040566528 61.203833434,26.039420953 61.204601412,26.040056373 61.204340305,26.041238779 61.203724526,26.040634448
historia: Heinolan maaseurakunta mainitaan Hollolan rukoushuonekuntana 1630 ja kappeliseurakuntana 1687. Jyrängön virran pohjoisrannalle, Suuren Savontien varrella olevalle harjujen hallitsemalle alueelle perustettiin 1776 Kymenkartanon maaherran hallintopaikka, residenssi. Ennen residenssin perustamista alueella oli säteri ja kaksi ratsutilaa, mikä helpotti maapohjan lunastamista. Maaseurakuntaan kuulunut Heinolan hallintopaikka sai kaupunkioikeudet 1839. Residenssin julkiseen rakennuskantaan kuuluva ja klassistisia piirteitä omaava kirkko valmistui 1811 asemakaava-alueen itäreunalle. Heinolan kaupunkiseurakunta sai oman saarnaajan 1812. Kaupunkiseurakunta itsenäistyi 1917.
kunta: k111
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7160
modified: 2010-02-02T15:24:47+0300

Malmin siunauskappeli
type: Kirkko
alternative: Malmin hautausmaan siunauskappeli
is part of: i74
lat: 60.2395871201662
long: 25.0255745078381

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i4311
spatial: i6877

metadescription 5465
modified: 2010-09-17T11:07:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Lamminahon talonpoikaistila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lamminahon talonpoikaistilan rakennusryhmä on poikkeuksellisen hyvin säilynyt esimerkki Oulujokivarren vanhasta rakennuskannasta. Museokäyttöön kunnostettu pihapiiri esittelee 1800-luvun alkupuolen talonpoikaisarkkitehtuuria sekä koskenlaskuun ja tervankuljetukseen liittyviä perinteitä Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan merkittävimmän tervareitin varressa. Lamminahon tila sijaitsee Niskakosken törmällä, Niskan kylässä, mistä Oulujoki lähtee työntymään kohti länttä ja merta. Terva- ja kauppareitti Kainuusta Pohjanlahdelle on kulkenut Oulujokea pitkin Lamminahon editse. lamminahon 1800-luvun alkuvuosikymmenellä rakennettu asuinrakennus on perinteistä pohjoispohjalaista talonpoikaisarkkitehtuuria - alkuperäinen suuri savupirtti on vasta 1900-luvun alussa muutettu uloslämpiäväksi. Asuinrakennus, sitä vastapäätä oleva navetta- ja tallirakennus sekä kolmiosainen luhtirivi muodostavat nelikulmaisen pihapiirin, johon liittyy vanha sauna, entinen viinapränni. Pihapiirin eteläpuolella on törmäaitta vuodelta 1793 ja kolmikerroksinen aitta sekä kivikellari korkeassa jokitörmässä. Etäämpänä on kolmen aitan ja vanhan tallin muodostama rakennusryhmä. Lisäksi alueella on vanha riihi ja siihen liittyvä lato, sysikoppi, elosuoja ja peltolato. Pihapiirin ulkopuolella olevissa 1700- ja 1800-luvuilla rakennetuissa talousrakennuksissa on arvokkaita kansanomaisen rakennustavan yksityiskohtia. Oulujoen voimalaitosrakentamisen seurauksena joen pinta on Lamminahon kohdalla nykyisin noin 11 metriä korkeammalla kuin joen virratessa vapaana. Vesi peittää alleen Lamminahon edustalla olleet saaret ja alavirrassa sijainneen myllynpaikan.
alue: 64.587475361,26.744887411 64.583965866,26.737432527 64.583971410,26.731595558 64.588570826,26.731999395 64.588815952,26.743298811 64.587475361,26.744887411
historia: Oulujoen kosket alkoivat Vaalan pyörteestä; tässä oli Kainuun ja merimaiden raja, Kainuun portti, kaiken yli- ja alamaiden välisen liikenteen solmukohta. Lamminahon uudistila perustettiin 1750-luvulla kosken sivuun jääneen lahdelman eli "lammin" partaalle. Uudistilan omistajat käyttivät sen mukaisesti nimeä Lamminparras, joka sittemmin vaihtui Lamminahoksi. Joki oli pitkälle 1940-luvulle saakka pääkulkuväylä Pohjanlahdelle. Lamminahon isännät olivat valantehneitä laskumiehiä, koskenlaskijoita, joiden vastuullinen tehtävä oli luotsata Oulua kohti matkaavat veneet halki Niskakosken putousten. 1800-luvun loppupuolella suosittua Oulujoen koskireittiä kulkevat matkailijat ja urheilukalastajat saivat majoituksen Niskakoskella Lamminahon talossa. Lamminaho säilyi jakamattomana saman suvun hallussa yli kahdensadan vuoden ajan. Museovirasto otti vastaan testamentilla ja lahjakirjalla Lamminahon tilan irtaimistoineen 1992. Talo kunnostettiin museokäyttöön ja luovutettiin Vaalan kunnalle.
kunta: k785
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jansson, Eero
type: Fiktiivinen henkilö
alternative: Komisario Jansson

metadescription 7754
modified: 2009-11-10T15:24:38+0300

Marjala, Eila
type: Taiteilija
alternative: Kuvasiskot

käymälät
created: 2012-05-23T11:18:26.532+00:00
modified: 2012-05-23T11:18:26.635+00:00
preferred label: toaletter @sv
preferred label: lavatories @en

Koulumuseon tarina
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7753
temporal: i115
temporal: i114
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Hatakka, Pertti

metadescription 552
modified: 2010-09-17T11:13:31+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1516211~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1516037~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1892396~S9*fin

Maunula
type: Kaupunginosa
lat: 60.2272791595986
long: 24.9271040825352

bibliographic citation: "- Onpahan hankala paikka. Tuollainen pussinperä, karhuryhmän vetäjä Turunen sanoi ja katsoi videoheittimellä tietokoneesta seinälle heijastettua karttaa. Vanha Kaarelantie, Palotie ja Laitilantie muodostivat hieman tyylitellyn K-kirjailmen, jossa kohdetalo oli alemman sakaran päässä." (s. 70)
description: Jari Korven asunto.
references: i2485
spatial: Laitilantie, Kaarela

description: Rytkämö-konsernin pääkonttori.
references: i6385
spatial: i6382

metadescription 8205
modified: 2009-12-30T10:52:24+0300

metadescription 8465
modified: 2010-02-02T15:43:49+0300

Isonkyrön vanha ja uusi kirkko (Vanha kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kyrönjokivarteen rakennettu Isonkyrön kirkko on yksi Pohjanmaan seitsemästä keskiaikaisesta kivikirkosta. Isonkyrön kirkko on säilynyt keskiaikaisessa muodossaan yksilaivaisena ja tynnyriholvin kattamana. Kirkon erityispiirteenä on sen 1560-luvulla tehdyt Raamatun kuvituksen tapaan toimivat seinämaalaukset. Kyrönjoen toisella rannalla sijaitsee Isonkyrön uusi tiilikirkko 1870-luvulta. Kyrönjoki sekä sen varteen sijoittuneet keskiaikainen kivikirkko, vanhat viljamakasiinit, pappila, ulkomuseoalue sekä kirkon edustan viljapelto hallitsevat Isonkyrön kirkonkylän kulttuurimaisemaa. Pyhälle Laurentiukselle omistetun yksilaivaisen kivikirkon tiilestä rakennettu sakaristo on runkohuonetta vanhempi. Kirkon itä- ja länsipäätyjen tiilipäädyt on purettu 1820. Profiloitu länsiportaali ja sen yläpuolella oleva pyöröikkuna ovat alkuperäiset, muut ikkunat on laajennettu 1700-luvun alussa. Asehuone on myöhemmin korotettu. Kirkkosalin nykyinen kaareva lautaholvi on keskiaikaisen perinteen mukainen vuodelta 1710. Seiniä kolmessa vyöhykkeessä kiertävät raamatullisten kohtausten kuvaukset 1500-luvulta uskonpuhdistuksen jälkeen luovat tilaan kuvakudosten peittämän renessanssiajan juhlasalin tunnelmaa. Kirkkosalin 1770-luvun alussa uusitusta rokokootyylisestä sisustuksesta ovat säilyneet ilmajokelaisen puuseppä Abraham Runströmin tekemät ja vaasalaisen Johan Almin maalaamat saarnastuoli ja alttarilaite. Kirkossa on joukko keskiaikaisia puuveistoksia. Tunnetuin 1400-luvun veistoksista esittää Pyhää Henrikiä, muut kaksi Neitsyt Mariaa ja Ristiinnaulittua. Kaksi rekonstruoitua alttarikaappia on 1500-luvun vaihteesta, kuten myös Pyhä Yrjänä lohikäärmeineen. Kirkon kaakkoispuolella jokivarressa on Isonkyrön kirkkoherranpappila Mariedal. Klassistisvaikutteinen pappila on rakennettu 1848. Kirkon viereen 1928 pappilan pihapiiristä siirretty vanha pitäjäntupa on toiminut mm. seurakuntatalona. Kotiseutumuseossa kirkon länsipuolella on kaksi pohjalaistaloa talousrakennuksineen ryhmitelty perinteise…
alue: 63.004655529,22.311377165 63.005224088,22.311456565 63.005309832,22.315549608 63.005406395,22.316397646 63.003842534,22.320163067 63.003660372,22.320724465 63.003723013,22.321377089 63.003696112,22.321881265 63.003469686,22.322271117 63.003188555,22.322326328 63.002850445,22.322200460 63.002311071,22.322106059 63.001545887,22.320822798 63.001967845,22.319510079 63.003034452,22.316714494 63.003435592,22.315547738 63.003880229,22.314283246 63.004229141,22.313239339 63.004291571,22.312966646 63.004655529,22.311377165
historia: Kyrönjokilaaksossa oli voimakas asutuskausi 1400-luvulta aina 1500-luvun loppupuolelle, ja Isokyrö oli keskiaikaisen Pohjankyrön suurpitäjän hallintokeskus. Isokyrö tuli pitäjän nimeksi 1553. Isonkyrön myöhäiskeskiajalla rakennettua kivikirkkoa edelsi samalla paikalla Kyrönjokivarressa sijainnut puukirkko. Kivikirkon sakaristo rakennettiin puukirkon viereen. Kirkon holvaus jäi kesken uskonpuhdistuksen aikana. Seinämaalaukset kirkkoon teetti 1560-luvulla omalla kustannuksellaan "Kyrön kirkkoruhtinas"rovasti Jaakko Geet. Vuonna 1666 silloisen kirkkoherra Isak Brennerin aikana maalaukset peitettiin kalkkilaastilla. 1700-luvun korjauksissa kirkon ikkunat suurennettiin 1707, lehteri rakennettiin 1753 ja kirkon kiinteä sisustus uusittiin rokokoon hengessä 1770-1771. Keskiaikainen kirkko jäi pois käytöstä kun seurakunnan uusi kirkko valmistui. Kirkkotarhassa ollut Matti Hongan johdolla 1773 rakennettu tapuli purettiin 1881. Kirkkosalin vuonna 1666 kalkitut maalaukset paljastettiin 1885, jolloin kiinteästä sisustuksesta purettiin lehteri ja penkit. Maalaukset restauroitiin ensimmäisen kerran 1926-1927 ja tällöin kirkkoon tehtiin uudet penkit. Isonkyrön pitäjänkokous päätti 1843 vanhan kirkon korjaamisen ja laajentamisen sijaan rakentaa uuden kirkon, ja 1864 kirkonkokous päätti toteuttaa rakentamisen. Uusi kirkko rakennettiin 1874-1877. Kirkon suunnitelleet arkkitehdit C. A. Setterberg ja E. B. Lohrmann perustivat suunnitelmansa arkkitehti C. Th. Chiewitzin aiempiin piirustuksiin. Kirkko peruskorjattiin 1956. Uuden kirkon viereen valmistui 1878 siunauskappeli, jonka on tidennäköisesti kirkon rakennustöitä johtaneen vaasalaisen rakennusmestarin suunnittelema. hautausmaa vihittiin käyttöön 1896. Siunauskappelin vieressä on 1918 perustettu, arkkitehti Matti Visannin suunnittelema sankarihauta-alue, jonne on haudattu yli 200 sankarivainajaa. Muistomerkkinä oleva Kyrön karhu ja punagraniittiset hautaristit ovat myös Visannin suunnittelemat.
kunta: k152
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Artikkeli "Laakerin ensimmäinen nainen"
references: i8341
relation: Åström, Emma Irene

metadescription 1002
modified: 2010-09-17T11:18:51+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

Carl Ludvig Engel 1778-1840
type: Tietokirja
language: fin
relation: Engel, Carl Ludvig
spatial: i6921
spatial: i6919
spatial: i6830
spatial: i6922
spatial: Bockin talo
spatial: i6917
spatial: Bulevardi 18-20
spatial: i6920
spatial: Observatorio
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Pyhän Kolminaisuuden kirkko
spatial: i6868
spatial: i6442
temporal: 1700-luku
temporal: i105
kirjoittaja: i4217

Salpalinja (Vanttaja)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 65.886167266,29.334222030 65.880303135,29.336935916 65.875989413,29.338289396 65.874831425,29.334903798 65.874773574,29.328928583 65.875353795,29.323635276 65.877346731,29.321797324 65.879970931,29.319088302 65.882035484,29.319111269 65.883751465,29.319298723 65.886899217,29.320069543 65.888399114,29.321660564 65.888924332,29.325529928 65.889155865,29.327620683 65.888724491,29.330660908 65.887815965,29.333557911 65.886167266,29.334222030
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k305
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Särkkä, Toivo
type: Ohjaaja

description: Rakennusmestari G.W. Nyberg suunnitteli talon.
references: i7095
spatial: i7145

metadescription 6412
modified: 2010-02-02T16:49:37+0300

Ravintola Storyville
type: Ravintola
alternative: Storyville
is part of: i24
is part of: i8048
is part of: i22
lat: 60.1738152469077
long: 24.9318679987805

Lupajantie
type: Katu
is part of: i101
lat: 60.2325732194421
long: 25.103875175594

metadescription 8701
modified: 2010-02-15T16:40:45+0300

metadescription 9176
modified: 2010-06-02T12:22:50+0300

metadescription 6672
modified: 2009-08-04T14:02:55+0300

1950-luku
type: PeriodOfTime
date: 1950-01-01T00:00:00
date: 1959-12-31T00:00:00

Silvan, Severi
type: Muusikko
spatial: i6759

description: Pertun työpaikka
references: Hinnalla millä hyvänsä
spatial: i8518

Helsinki blues
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1950-luku
esittaja-musiikki: i9124
esittaja-musiikki: i9125
saveltaja: i9124

Merenkurkun saariston majakka- ja luotsisaaret (Valassaaret)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Majakka- ja luotsisaaret sijaitsevat Merenkurkun saariston maailman luonnonperintökohteessa ja havainnollistavat erinomaisesti alueen merenkulun hallinnon ja majakkatekniikan kehitystä. MUSTASAARI Valassaarilla on ranskalaisen Henry Lepauten suunnittelema majakka sekä henkilökunnan rakennusten arvokas kokonaisuus, joka kuvastaa majakanvartijoiden työyhteisöä ja elämää. Valassaarten 36 metriä korkean majakan rautaelementeistä koostuvassa rungossa on putkimainen ydin, jonka sisällä nousevat tornin huipulle kierreportaat. Putkea ympäröi kuuden pilarin ja niitä yhdistävien ristikoiden muodostama tukirakenne. Yläosan lasiseinäisen lanterniinin alla on majakanvartijan päivystyshuone. Valolaite on 1980-luvun muovilinssistö. Majakkaa tukevat 1936 asennetut harusvaijerit. Majakanvartijoiden rakennukset ovat majakan tavoin valmistuneet 1800-luvulla. Niitä on osin uusittu 1900-luvun alussa. Rakennukset ryhmittyvät pihapiiriksi majakan pohjoispuolelle. Ympäristössä on pieniä viljelyksiä rajanneita ladottuja kiviaitoja sekä heinälatojen jäännöksiä ja länsipuolella mm. satamarakenteiden raunioita, jäänteitä postihevosten talleista sekä ranta-aittojen perustuksia. Lisäksi Storskärin itärannalla on vanhan tunnusmajakan raunio. Storskärin ja Ebbskärin välisessä notkelmassa on hyvin säilynyt kivisilta, joka liittyy 1880-luvulla rakennettuun pengertiehen. Ebbskärin pohjoisrannalla on moderni merivartioasema. Norrskäriä ympäröi avomeri, ja puuttoman saaren majakkayhteisö näkyy kaikkialle saarelle sekä kauas merelle. Norrskärin majakka on yksi 14:stä 1800-luvun kahdeksankulmaisesta tiilimajakasta. Majakkayhteisön vartijoiden rakennukset ovat ryhmittyneet tiiviisti tornin ympärille. Rakennukset ovat 1800-luvun tyyppipiirustusten mukaiset. Yhteisön vierellä on suuri luotsiasema. Ritgrundin moreeniluodon tunnusmajakka 1800-luvun lopulta on muutettu valomajakaksi, mikä kuvastaa merenkulun turvalaitteiden kehitystä. Ritgrund on maan ainoa puinen valomajakka. Sen vieressä on luotsivartiotupa,…
alue: 63.414013819,21.075957678 63.416699716,21.059731207 63.417867434,21.057051063 63.421106599,21.045773284 63.423668487,21.049683575 63.424987705,21.065707020 63.421710235,21.080101353 63.418615817,21.081552262 63.414013819,21.075957678
historia: MUSTASAARI Valassaarten vaarallisilla vesillä oli jo ennen valomajakan aikaa puinen tunnusmajakka. Laivaliikenteen vilkastuttua 1850-luvulla merenkulkijat vaativat seudulle valomajakkaa. Hanke eteni, kun Valassaarten matalikoilla haaksirikkoutui viisi alusta 1879. Itämeren maissa oli käytössä rautaelementeistä koottuja ristikkomajakoita, jollainen tilattiin 1884 myös Valassaarille. Majakan suunnitteli ranskalainen toiminimi Henry Lepaute, joka rakensi muutamia vuosia myöhemmin Pariisin Eiffel-tornin. Rakennustarvikkeiden siirtämistä varten tehtiin Ebbskärin ja Storskärin välille pengertie. Uuteen paikkaan pystytetyn majakan valo sytytettiin 19.11.1886. Valassaaret liittyvät myös Suomen sodan vaiheisiin. 1809 Uumajaan hyökänneet venäläisjoukot majoittuivat meno- ja tulomatkallaan Valassaarilla. Myrskyjen ja kylmän talven kiusaamilta sotajoukoilta jäi saarille nelisensataa vainajaa. 1930-luvulla sotilaiden luut kerättiin joukkohautaan, jonka merkiksi kerättiin kivikummeli. Valassaaret oli myös vuosisatojen ajan Ruotsin ja Suomen välillä liikkuneiden postinkuljettajien etappipaikka. Veneet purjehtivat Valassaarilta 17 merimailin päässä Ruotsissa sijaitsevaan Holmögaddiin. Talvella posti kuljetettiin hevoskyydillä. Norrskärin majakka rakennettiin Intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan 1847. Luotsiasema valmistui 1900-luvun alussa. Majakanvartijat poistuivat Norrskäriltä 1980-luvulla, jonka jälkeen osa majakanvartijoiden rakennusten sisätiloista modernisoitiin. Ritgrundin luotsiasema syntyi 1800-luvulla. Tunnusmajakka rakennettiin 1863 ja muutettiin valomajakaksi 1945. Julkisivun materiaalit uusittiin 1990-luvulla. Enstenin tunnusmajakka valmistui 1882. Yttre Uddskäretin luotsiasema valmistui 1856. Vanha vartiotupa toteutettiin tyyppipiirustuksin ja rakennustyyppi oli aikanaan yleinen. Viereinen vartiotupa valmistui 1920-1930-luvulla. MAALAHTI Rönnskärillä oli Vaasan porvarien ylläpitämää luotsitoimintaa jo ennen Pohjanlahden merenkulkupiirin perustamista 1848. Tunnus…
kunta: k499
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

sairaala
created: 2012-05-30T07:43:11.597+00:00
modified: 2012-05-30T07:43:13.062+00:00
preferred label: hospital @en

metadescription 7123
modified: 2010-02-04T16:41:51+0300

metadescription 5094
modified: 2010-09-17T11:24:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1557446~S9*fin

Töölön kirjasto
type: Kirjasto
is part of: i8908
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1832304504374
long: 24.9174913493775

Bryggmanin huvilat (Villa Haartman)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Erik Bryggmanin huvilat Turussa, Kaarinassa ja Naantalissa muodostavat kokonaisuuden, joka erinomaisesti kuvaa paitsi Erik Bryggmanin arkkitehtuurin, myös yleisemminkin suomalaisen modernin arkkitehtuurin tyylillistä muutosta klassismista funktionalismiin. Huvilat Turussa ja Kaarinassa kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään valikoimaan suomalaisen modernismin merkkiteoksia 1920-luvun lopulta 1970-luvulle. Turussa 1920-luvun lopulla toimineet arkkitehdit Alvar Aalto ja Erik Bryggman ovat vaikuttaneet merkittävästi funktionalismin läpimurtoon Suomessa. Huvila-arkkitehtuuri muodostaa Erik Bryggmanin laaja-alaisessa tuotannossa tärkeän, alan kansainvälisissä julkaisuissakin esitellyn osan. Villa Solinista on muodostunut tyylillisen kehityksen vedenjakaja 1920-luvun lopulla: klassisen arkkitehtuurin rinnalla näkyvät jo funktionalismin vaikutteet, jotka kirkastuvat 1930-luvun huviloissa. Turun ympäristön saarilla olevat Bryggmanin 1920-1940 -luvulla suunnittelemat huvilat ovat Hirvensalossa Villa Ekman ja Villa Solinin vierasmaja, Ruissalossa Villa Warén sekä Kakskerran saarella sijaitsevat Villa Erstan ja Villa Staffans, Katariinanlaakson Villa Solin sekä Kaarinassa Kuusiston saarella oleva Villa Nuuttila. Huvilarakennukset on sijoitettu maaston muotoja erinomaisesti hyväksikäyttäen. Villa Haartman asuinrakennukseen liittyvine puutarhoineen sijaitsee Naantalissa.
alue: 60.470150427,22.020611459 60.469899028,22.020169221 60.470100609,22.019693925 60.470369798,22.020128321 60.470150427,22.020611459
historia: Arkkitehti Erik Bryggmanin Turun ympäristöön suunnittelemat huvilat rakennettiin yksityiskodeiksi ja kesähuviloiksi 1920-1940-lukujen aikana. Ekmanin funktionalistinen huvila rantasaunoineen valmistui 1933, Villa Solin ja Villa Solinin vierasmaja 1929, paviljonkimainen Villa Erstan 1929, Villa Warén 1933, Kaarinassa sijaitseva Villa Nuuttila 1949 ja nykyisin seurakuntien leirikeskuksena toimiva omakotitalo Villa Staffans 1946. Naantaliin Axel ja Hedvig Haartmanille piirretty taiteilijakoti valmistui 1926.
kunta: k529
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kuusitie
type: Katu
is part of: i16
lat: 60.194990750578
long: 24.898703106991

Saaren kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Jarl Eklundin 1927 suunnittelema Saaren kartanon klassistinen, valkeaksi rapattu päärakennus lukeutuu aikakautensa huomattavimpiin kartanorakennuksiin. Yli 20 huonetta käsittävän päärakennuksen interiööreissä on runsaasti alkuperäisiä sisustusdetaljeja kuten yksilöllisesti suunniteltuja ovia, takkoja, koristemaalattuja palkkikattoja, seinien pintakäsittelyjä, kiinteitä kaapistoja ja saniteettikalusteita. Uudesta käyttötarkoituksesta huolimatta on huonejako pystytty säilyttämään alkuperäisenä. Tiilirunkoiseen ja kuparikattoiseen, mäellä sijaitsevaan päärakennukseen liittyy alas rinnettä laskeutuva terassoitu Paul Olssonin suunnittelema muotopuutarha vesialtaineen ja aksiaalisine sommitelmineen. Kaksikerroksisen rakennuksen pääsisäänkäynnin graniittiportaali on pohjoispuolella. Kartanon päärakennuksesta syrjässä on 1800-luvun alun asuinrakennus, Tivoli eli Ylikartano, silloisen omistajan C.A. Sederholmin itselleen rakennuttama eremitage eli erakkomaja. Kartanon mansardikattoiset karjarakennukset muodostavat oman ryhmänsä kartanomäen juurella. Saaressa 1904-1934 toimineen tulitikkutehtaan rakennukset ovat korjaamohalleiksi muutettuina joen rannalla.
alue: 60.738336392,25.427504676 60.737179401,25.427180900 60.735515380,25.425608675 60.732928494,25.421187206 60.733417154,25.417765066 60.732955197,25.410857329 60.737849698,25.414768058 60.744609504,25.421199305 60.743869505,25.425031712 60.742605888,25.428674888 60.740553078,25.427489377 60.738336392,25.427504676
historia: Rautasaaren ratsutila, myöhemmin Saaren kartano periytyy 1500-luvulta. Sederholm-suku omisti Saaren ratsutilan vuodesta 1796 alkaen lähes 90 vuotta. Hirsisen asuinrakennuksen Ylikartanon eli Tivolin rakennutti Carl Albrecht Sederholm. Tiilinen tallirakennus valmistui 1919. Kartanonherra, tehtailija Knut Richard de la Chapelle rakennutti uuden päärakennuksen. Suunnittelijaksi hän valitsi arkkitehti Jarl Eklundin, jonka lopulliset suunnitelmat valmistuivat 1927. Kaksikerroksinen, sileäksi rapattu rakennus, jonka ulkoarkkitehtuuriin liitettiin niin klassillisia kuin historisoivia piirteitä, valmistui 1930. Puutarha-arkkitehti Paul Olssonin suunnittelema puutarha valmistui samoihin aikoihin. Autotalli on samalta ajalta kuin päärakennus. Saaren kartano myytiin 1935 asutushallitukselle. Vuodesta 1940 se toimi sotainvalidien huoltamiseksi perustetun Invalidisäätiön työkeskuksena ja ammattioppilaitoksena, 1967 alkaen valtion maatalousoppilaitoksena. Oppilaitos rakennutti mm. asuntolan ja liikuntatilat. Hirsinen viljamakasiini vuodelta 1797 siirrettiin kartanon asuinpihalta.
kunta: k505
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7383
modified: 2009-11-10T16:17:52+0300

description: Vähäkallio piirsi paljon myymälärakennuksia, teollisuuskorttelin ja henkilökunnan asuintaloja Osuusliike Elannolle.
references: i7179
spatial: i8810

Mariankatu
type: Katu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1711183712632
long: 24.9565452037363

Huopalahden kirkko
type: Kirkko
is part of: i8
lat: 60.2152964467461
long: 24.8997756584059

metadescription 7717
modified: 2009-11-06T10:47:37+0300

metadescription 5688
modified: 2010-09-17T11:08:39+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9672
modified: 2011-08-05T11:56:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1701909~S9*fin

Korppoon kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Korppoon kivikirkko kuuluu arkkitehtuuriltaan ja sisustukseltaan maamme kauneimpien keskiaikaisten kirkkojen joukkoon. Historiallisesti se kuvastaa ulkosaariston varhaisen pysyvän asutuksen vaurautta ja merellisiä yhteyksiä. Korppoon pääsaaren länsirannalla sijaitseva kirkko muodostaa maanteiden risteyksessä kirkonkylän keskipisteen. Puistomaisen miljöön muodostava kirkkomaa rajautuu pohjois- ja itäpuolella metsäiseen kallioalueisiin. Kirkon suorakaiteen muotoisen runkohuoneen länsipäässä on massiivinen torni, jonka seinäpinnoissa on eri tasoilla tiilireunuksisia komerosyvennyksiä ja suorakaiteen muotoisia valoaukkoja. Kuoriosa on eteläpuolelta runkohuonetta kapeampi. Kirkon vesikattoa on myöhemmin madallettu. Kuori-ikkunan alapuolella on seinään muurattu kalkkikivinen risti. Yksilaivaisessa, kolmitraveisessa kirkkosalissa on pilasterien ja kilpikaarien varaan muuratut tähtiholvit, asehuoneessa ja sakaristossa ristiholvit. Holveissa ja eteläseinällä on runsaasti primitiivistä merenkulkuun liittyvää maalauskoristelua. Kirkkosalin erottaa kuorista taidokkain goottilaisin puuleikkauksin varustettu maassamme ainutlaatuinen lektoriokaide 1400-luvulta. Triumfikrusifiksi on siihen kiinnitettynä. Suljetut penkkikorttelit ovat ovelliset. Keskiaikaisia veistoksia ovat alttarikaapin ohella Pyhä Yrjänä seuralaisineen, Pyhä Mikael, Pyhä Olavi, Pyhä Katariina Aleksandrialainen ja neitsyt Maria Jeesus-lapsineen. Kirkkotarhan kiviaidassa on pohjoispuolella harvinainen lautakate. Aitaan liittyy myös 1690-luvulla tehty porttirakennus. Kirkon eteläpuolella on Korppoon kartanon omistaneen hovioikeuden asessori B.H. Mjödhin 1780-luvulla rakennuttama hautakappeli sekä sen mallin mukaan 1830-luvulla tehty paarihuone. Kirkon itä-, etelä- ja länsipuolella olevaa kirkkotarhaa on useaan otteeseen laajennettu.
alue: 60.162175284,21.564050769 60.162508730,21.562342345 60.162959920,21.562292901 60.163371594,21.562199370 60.163775196,21.564052598 60.163941198,21.565793619 60.162441418,21.565296831 60.161961191,21.564946760 60.162175284,21.564050769
historia: Korppoo mainittiin seurakuntana 1434 ja ensimmäinen kirkko saarella oli jo 1300-luvun loppupuolella. Kivikirkko rakennettiin useassa eri vaiheessa keskiajan kuluessa. Kirkon vanhimman osan muodosti sakaristo, jonka jälkeen rakennettiin runkohuone, myöhemmin korkea länsitorni ja asehuone. Kirkko oli alunperin kaksilaivainen, mutta muutettiin keskiajan loppupuolella yksilaivaiseksi ja holvattiin kolmella tähtiholvilla. Länsitorni on toiminut todennäköisesti myös merimerkkinä ja majakkana. Sen nykyinen pääte tehtiin 1709 raivonneen tulipalon jälkeen. Kirkko restauroitiin 1952-1953 arkkitehti Nils Erik Wickbergin laatiman suunnitelman mukaan.
kunta: k445
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Suojelija
type: Dekkari
description: Kirjailijan toinen teos Oulusta Helsinkiin muuttaneen rikoskomisario Ilpo Lipposen vauhdikkaista ja yllätyksellisistä käänteistä.
language: fin
spatial: Meilahden sairaala
spatial: i3
spatial: Säteilyturvakeskus
temporal: i1105
kirjoittaja: i9765
lisatietoa: Pohjanmaalla kaadetaan tukiasemamastoja, ja Helsingissä Säteilyturvakeskuksen pysäköintialueella räjähtää autopommi. Iskujen tekijäksi epäillään SVS-nimistä ryhmää.Tutkinnan johtoon määrätään boheemi rikoskomisario Ilpo Lipponen, joka on saanut siirron Oulusta Keskusrikospoliisiin päämajaan Vantaalle ja muuttanut Helsinkiin. Siellä hän tapaa myös nuoruudenrakkautensa ja kokeilee siipiään hevibändin basistina.Tutkimukset polkevat paikoillaan, kunnes Espoosta löytyy nuoren opiskelijapojan ruumis. Tapahtumat kuljettavat Lipposen takaisin Ouluun, jonka lähistöllä sijaitsee SVS:n piilopaikka. Ja ennen kuin palaset lopulta loksahtelevat kohdilleen, komisariota odottaa liuta yllätyksiä... Dekkarillaan Sadonkorjaaja vakuuttavan debyytin keväällä 2010 tehnyt Erkki Tuormaa on loistavassa vauhdissa myös toisessa rikosromaanissaan, joka naulaa lukijansa tuoliin viimeiselle sivulle saakka. (www.erkkituormaa.fi)

metadescription 181
modified: 2010-09-17T11:24:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099026~S9*fin

Arjava, Jouni
type: Kirjailija

metadescription 7977
modified: 2010-09-17T11:26:11+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1926782~S9*fin

metadescription 515
modified: 2010-09-17T11:13:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1738287~S9*fin

Pojat Suomalaisella klubilla
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6584
temporal: i107
temporal: i116
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i106
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: i110
kirjoittaja: i3395

Merikatu 15
type: Osoite
alternative: Huvilakatu 1
alternative: Frenckellin talo
is part of: i35
is part of: i8007
is part of: i6735
lat: 60.1555337918341
long: 24.944417281828

metadescription 8094
modified: 2010-09-17T11:26:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1035439~S9*fin

metadescription 5590
modified: 2010-09-17T11:07:57+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Monet työnantajani empivät torin nurkalla tai kapeassa puistikossa - hiekkaa, muutama penkki ja puu - ja kaartelevat sitten toimistooni." (s. 13)
description: Viktor Kärppä on paluumuuttaja Sortavalasta. Hän järjestelee asioita rahasta ja koettaa välttää suuria laittomuuksia. Hän ei suorastaan ole rikollinen, mutta liikkuu sujuvasti rehellisen ja rikollisen maailman välimaastossa. Viktor Kärpän toimisto on Hakaniemen torin laidalla Viherniemenkadulla:
references: i2325
spatial: i8440

Honkakosken tila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Honkakosken tila on hyvin säilynyt esimerkki Pohjanmaan jokilaaksokylien takamaille perustetuista uudistiloista. Hyvin 1800-luvun alun asussa säilynyt pihapiiri kuvastaa kruununtilojen rakennustapaa ja -tekniikkaa. Honkakosken kruununtila on perustettu 1801 Ängeslevänjoen mutkaan, syrjään Ylipään viljelyslakeudelta. Pienen peltoaukean ympäröimässä, ehyessä pihapiirissä on asuinrakennuksen lisäksi talousrakennuksia, mm. talli, liiteri, kellari, liha-aitta ja vinttikaivo sekä navetta. Jokirannassa on aitta, savusauna ja riihi, metsänreunassa paja. Asuinrakennuksen pirtti on vuodelta 1803, osa rakennuksista 1840-luvulta ja suurin osa 1800-luvun puolivälistä. Honkakosken ja siitä myöhemmin jaetun Ylikosken talouskeskukset muodostavat ns. Koskenperän. Lähistöllä on nähtävissä sysimiilujen ja tervahautojen paikkoja.
alue: 64.700308126,25.859206602 64.704120541,25.847293565 64.705190222,25.849201448 64.702418402,25.866386644 64.701734619,25.866543226 64.700267796,25.864651539 64.699994499,25.861172791 64.700308126,25.859206602
historia: Ängeslevän jokivarsi oli keskiajalla Pohjanlahden rannikon asukkaiden eränkäyntialuetta. Seudulle tuli vakinaista asutusta 1550-luvulla. Honkakosken kruununtila perustettiin 1801. Ylikosken tila syntyi 1908 jaossa, jonka yhteydessä sen päärakennus rakennettiin.
kunta: k859
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Seliger, Marja
type: Kirjailija

metadescription 2803
modified: 2010-09-17T11:28:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1051765~S9*fin

metadescription 8428
modified: 2010-01-13T12:23:06+0300

Stockmannin historia
type: Fakta
content: Kertokaa vähän Stockmannin Helsingin tavaratalon historiasta. Minä vuonna rakennus on rakennettu, ja onko se ollut aina Stockmannin käytössä? Vai onko se rakennettu alunperin johonkin muuhun käyttöön? Kuinka monta kerrosta talossa alunperin oli? Milloin liukuportaat on asennettu tavarataloon? Onko kierrerappuset alkuperäiset? Mihin kaikkialle maan alta pääsee Stockmannilta? Stockmannin nykyinen tavaratalo vihittiin käyttöön 24.11.1930. Stockmannin kauppahuoneen tarina alkoi kuitenkin jo v. 1862 pienestä lasipuodista Kauppatorin laidalla. Lyypekkiläissyntyinen Heinrich Franz Georg Stockmann myi siellä Nuutajärven lasia. Parissakymmenessä vuodessa yritys oli laajentunut sekatavarakaupaksi ja vuonna 1880 se muutti niin sanottuun Kiseleffin kulmaan, Senaatintorin varrelle. 1900-luvun alussa liike kasvoi varsinaiseksi tavarataloksi. Stockmannin kulmasta tuli kansalaisten uusi kohtauspaikka, sillä liikkeen edusta oli miellyttävästi tasakivetty ja aivan vierestä alkoi kulkea hevosraitiovaunu. Reipas kasvu jatkui ja vuonna 1913 otettiin käyttöön Lars Sonckin suunnittelema 3-kerroksinen lisärakennus. Siinä toimii nykyään Helsingin kaupunginmuseo. Kuitenkin vähitellen Helsingin liikekeskus muutti länteen ja Senaatintorin ympäristö jäi virastokortteleiksi. Stockmann oli onnistunut hankkimaan haltuunsa niin kutsutut Citytontit eli lähes nykyisen alueensa. Vuonna 1915 järjestettiin suunnittelukilpailu. Kilpailun kakkonen, Sigurd Frosterus sai tehtäväkseen laatia tavaratalon lopulliset piirustukset. Frosterus tunnettiin rationalismin ja kansainvälisyyden puolustajana. Nämä piirteet leimasivat myös hänen kilpailuehdotustaan ”City 1926”. Stockmannin tontti laajeni vielä 1920-luvulla ja Frosterus joutui muuntamaan alkuperäisiä piirustuksiaan. Näihin kuului muun muassa Argoksen talon paikalle rakennettava 17-kerroksinen pilvenpiirtäjä, jonka arkkitehti uskoi sopivan mm. Johanneksen kirkon, Palotornin ja Asematornien skylineen eli siluettikuvaan. Tavaratalon ensimmäinen vaihe valmistu…
language: fin
spatial: i6647
temporal: i108
temporal: i109

metadescription 6399
modified: 2010-02-02T16:45:13+0300

Kaukolämpötunneli
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T09:37:11.671+00:00
modified: 2012-12-13T09:48:45.6+00:00
subject: tunneli
subject: vesijohdot
subject: p33704
subject: kaukolämmitys
subject: sähköjohdot
kuvailu: Kaukolämpötunneli rakennettiin vuosina 1978-1980. Se alkaa Länsi-Mustasaaren pohjoisosasta, entisestä öljyvarastoluolasta ja jatkuu Särkän saaren alitse Kaivopuistoon, missä se nousee ylös puiston länsireunassa olevan kallioleikkauksen kohdalla. Tunnelin pituu son n. 1300 m, leveys ja korkeus n. 4 m, suurin syvyys merenpinnasta on 64 m. Tunnelissa kulkevat Suomenlinnan kaukolämpö-, vesijohto- ja viemäriputket sekä sähkö- ja puhelinkaapelit. Tunnelin suunnittelijana oli Maa ja Vesi oy. Vuosina 1991-92 korvattiin Suomenlinnan päässä ollut kierreporras ajoluiskalla, joten tunnelia voidaan käyttää myös hälytysajoneuvoliikenteeseen. Liisa Eerikäinen 1995
historia: Kaukolämpötunneli rakennettiin vuosina 1978-1980. Se alkaa Länsi-Mustasaaren pohjoisosasta, entisestä öljyvarastoluolasta ja jatkuu Särkän saaren alitse Kaivopuistoon, missä se nousee ylös puiston länsireunassa olevan kallioleikkauksen kohdalla. Tunnelin pituu son n. 1300 m, leveys ja korkeus n. 4 m, suurin syvyys merenpinnasta on 64 m. Tunnelissa kulkevat Suomenlinnan kaukolämpö-, vesijohto- ja viemäriputket sekä sähkö- ja puhelinkaapelit. Tunnelin suunnittelijana oli Maa ja Vesi oy. Vuosina 1991-92 korvattiin Suomenlinnan päässä ollut kierreporras ajoluiskalla, joten tunnelia voidaan käyttää myös hälytysajoneuvoliikenteeseen. Liisa Eerikäinen 1995
paikan tyyppi: tunneli
lat: 60.14880998410132
long: 24.974677038192794

Museosilta (Heinäjoen silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 63.371804520,25.575975898 63.372361017,25.576899344 63.372135194,25.577510048 63.371535002,25.576857599 63.371804520,25.575975898
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k601
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Porvoonkatu 15
type: Osoite
is part of: i7746
is part of: i9347
is part of: i45
is part of: Alppiharju
lat: 60.1901654522469
long: 24.9472477936308

description: Kirjan kuvituksena on Aimo Kanervan laskujen taakse luonnostelemia näkemyksiä Kosmoksen asiakkaista.
references: i3033
relation: Kanerva, Aimo

metadescription 8688
modified: 2010-02-08T14:04:35+0300

description: Kirjassa kerrotaan kahden Helsingin poliisilaitoksen konstaapelin surmasta lokakuussa 1997 aamuöisellä Tehtaankadulla.
references: i3423
spatial: Tehtaankadun ja Kapteeninkadun risteys

Joensuun luterilainen ja ortodoksinen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joensuun luterilainen tiilikirkko ja ortodoksinen puukirkko muodostavat kaupungin hengellistä elämää kuvastavan kulttuurihistoriallisen akseliparin. Luterilainen kirkko sijaitsee neljän koivurivin reunustaman, ruutukaava-alueen halki kulkevan Kirkkokadun eteläpäässä, Pielisjokeen rajautuvalla avoimella Louhelan mäellä. Kirkkokadun pohjoispäässä on Pyhän Nikolaoksen muistolle pyhitetty ortodoksinen kirkko. Jugendpiirteitä omaava uusgoottilainen tiilikirkko on rungoltaan leveä. Sisääntulopäässä on epäsymmetrisesti sijoitettu korkea torni, pitkillä sivuilla poikkipäätysarjat. Suuri-ikkunainen kirkkosali on kolmilaivainen ja holvattu tähtiholveilla. Ruoteiden ja holvivaippojen maalauksien ornamentteina on maalarimestari A. Grönroosin tekemiä puulajien lehvästöaiheita. Kiinteä sisustus, saarnatuoli, penkistöt, lehterikaiteet ja valaisimet ovat poikkeuksellisen hyvin säilyneet. Ristiinnaulittua esittävän alttaritaulun on maalannut arkkitehti Ilmari Launis 1910. Seurakunnan 100-vuotisjuhlan yhteydessä 1952 kuori-ikkunoihin lahjoitettiin taiteilija Antti Salmenlinnan piirtämät lasimaalaukset. Ortodoksinen kirkko on muodoltaan länsitornillinen erivartinen ristikirkko. Alttarihuone on viisitaitteinen. Ristikeskusta korostaa matala kahdeksankulmainen sipulikupolinen keskustorni. Länsitorni on keskustornin tavoin monikulmainen ja sipulikupoliin päättyvä. Räystäiden ja ikkunoiden vuorilautojen puuleikkaukset ja pylväiden kannattavat avokuistit korostavat kirkon koristeellista ulkoarkkitehtuuria. Valkoiseksi maalatun ja ornamenteiltaan kullatun ikonostaasin pyhät kuvat ovat peräisin Pietarista.
alue: 62.607274236,29.763520537 62.606921972,29.765242378 62.605603392,29.764188170 62.605766503,29.763413604 62.595279848,29.753744991 62.594953640,29.755353283 62.593690611,29.754055727 62.594396793,29.750422723 62.595659673,29.751601390 62.595361064,29.753209388 62.605847765,29.762818042 62.606011294,29.762281243 62.607274236,29.763520537
historia: Joensuun luterilainen seurakunta kuului vuoteen 1857 Liperin ja sen jälkeen Kontiolahden emäseurakuntaan. Ortodoksinen seurakunta on perustettu Taipaleen ja Ilomantsin seurakuntien osista 1893. Kirkkokatu sai sijaintinsa asemakaavassa 1867. Luterilaisen kirkon rakennushanke käynnistyi 1896. Paikkana oli jo kaupungin 1848 laaditussa asemakaavassa kirkolle varattu tontti. Kirkon piirustukset tilattiin arkkitehti Josef Stenbäckiltä. Peruskivi laskettiin 1901 ja kirkko valmistui kaksi vuotta myöhemmin. Ortodoksinen kirkko rakennettiin hiippakunta-arkkitehti G. I. Karpovin piirustusten mukaan 1886-1887. Rakennushanketta ajoivat joidenkin Joensuun kauppiaiden ohella lähiseutujen ortodoksitalolliset. Pyhä Synodi Pietarissa avusti rakentamista huomattavalla lahjoituksella.
kunta: k167
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1225
modified: 2009-10-01T15:28:53+0300

metadescription 8330
modified: 2010-02-04T16:48:55+0300

description: Kaivopuistossa Solveig rakastelee ensimmäisen kerran ensirakkautensa, Jussin, kanssa.
references: i2474
spatial: i37

Italian kulttuuri-instituutti
type: Rakennus
alternative: Vuorimiehenkatu 11 B
is part of: i7872
is part of: i35
lat: 60.1605738850091
long: 24.9521039028416

Lionel Hampton Helsingissä
type: Fakta
content: Lionel Hamptonin orkesteri vieraili Helsingissä muistini mukaan 1953. Orkesterissa oli paljon "suuria jazzmiehiä", jotka myöhemmin tekivät isoa uraa omiin nimiin. Kysyisinkin Hamptonin orkesterin miehitystä silloisessa Helsingin vierailussa? Muistit vuoden aivan oikein. Paavo Einiön elämäkerran Jammaten! (LampLiteLtd, 2005) mukaan Hamptonin orkesteriin kuuluivat Suomen keikalla ainakin seuraavat artistit: Trumpetissa Clifford Brown, Art Farmer ja Quincy Jones, pasuunassa Jimmy Cleveland ja Buster Cooper, saksofonissa Gigi Gryce ja Anthony Ortega, pianossa George Wallington, rummuissa Alan Dawson, sähköbassossa (!) Monk Montgomery sekä laulajana Annie Ross. Samalla Euroopan kiertueella piipahdettiin muun muassa Hollannissa. Siellä kokoonpanoon tiedetään kuuluneen nämä taiturit: Trumpetti: Quincy Jones, Walter Williams, Clifford Brown, Eddie Mullens, Art Farmer Pasuuna: James Cleveland, Al Hayse, George Cooper Saksofoni: Clifford Scott, Clifford Solomon, Anthony Ortego, Oscar Estelle, Eddie Pazant (Robert Plater) Kitara: Billy Mackel Sähköbasso: WM Montgomery Piano: George Wallington Rummut: Alan Dawson, Curley Hammer Solistit: Annie Ross, Sonny Parker Vibrafoni, piano, rummut ja laulu: Lionel Hampton Kuva yhtyeestä Hollannissa samana vuonna: http://www.lionelhampton.nl/imageER0.JPG Myös Gigi Grycen on mainittu soittaneen alttosaksofonia vuoden 1953 yhtyeessä Euroopan kiertueella. Aikamoinen porukka siis. Ylen Elävässä arkistossa voit käydä tiiramassa yhtyeen purkautumista lentokoneesta Suomen kamaralle: http://www.yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=4&ag=26&t=2&a=144 Lähteenä myös http://www.jazzpoparkisto.net/
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1950-luku

metadescription 9139
modified: 2010-06-01T11:54:31+0300

Köydenpunojankatu
type: Katu
is part of: Kamppi
lat: 60.1632475630432
long: 24.9256063120531

description: Häpeäpaalu, josta Vicke Pettersson kertoo artikkelissaan Kaksi tarinaa vanhoilta ajoilta, oli suunnilleen Runeberginkadun ja Eteläisen rautatiekadun kulmassa.
references: i5173
spatial: Kamppi

metadescription 8590
modified: 2010-09-17T11:27:45+0300

Envall, Markku
type: Kirjailija
spatial: Munkkiniemi

Museosilta (Myllysilta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 60.455842466,24.850349046 60.455612023,24.853713800 60.453985075,24.854611917 60.452144465,24.852136357 60.453951446,24.847759517 60.454437085,24.847419801 60.455736704,24.848508829 60.455842466,24.850349046
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k543
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9399
modified: 2010-09-03T11:16:17+0300

metadescription 6895
modified: 2010-01-19T15:03:07+0300

bibliographic citation: "Kävelimme Tarkk'ampujan kadun toiseen päähän, kunnes näin punatiilisen kerrostalon seinässä matkustajakoti Lahjan lähes huomaamattoman kyltin. Katselin ikkunoiden haalistuneita verhoja, jotka olivat ehkä joskus olleet vihreät. Lasit olivat pimeät ja pesemättömät, eikä niiden takana näkynyt liikettä, varjoakaan. Avasin alaoven ja nousimme portaat ylös pieneen vastaanottoaulaan."
description: Nimetön päähenkilö ja Magda etsivät Magdan ex-miestä, Paul Roux'ta, Matkustajakoti Lahjasta, joka on sijoitettu Tarkk'ampujankatu 2:een.
references: i9452
spatial: i9451

metadescription 9041
modified: 2010-09-17T11:28:39+0300

Kamelilla Pitäjänmäkeen
type: Kansanmusiikki
language: fin
spatial: i3
temporal: i116
esittaja-musiikki: i594
saveltaja: i9266

Enontekiön saamelaisasutuksen talvi- ja kesäkylät, Näkkälän talvikylä (Näkkälä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Näkkälän talvikylä sekä Kalkujärven ja Pöyrisjärven kesäkylät edustavat maassamme pisimpään täyspaimentolaiseen poronhoitoon perustuneen saamelaisasutuksen vuotuismuuton elinympäristöjä Käsivarren Lapin karulla ja harvaan asutulla tunturiseudulla. Talvi- ja kesäkyläjärjestelmä perustuu paimentolaisen poronhoidon edellyttämään vuotuismuuttoon laidunkierron ja kalastusmahdollisuuksien toteuttamiseksi eri vuodenaikoina. Kesäkylät sijoittuvat ylemmäs tunturialueille. Nykyisen Enontekiön saamelaisasutus sijoittuu Tornion Lapin vanhojen siitojen eli Rounalan, Suonttavaaran ja Peltojärven lapinkylien alueelle. Näkkälän kylä sijaisee pienen Näkkäläjärven pohjoisrannalla laajojen erämaiden keskellä. Maisemiltaan vaikuttavassa ympäristössä sijaitsevan kylän rakennuskanta koostuu pienikokoisesta, vapaasti saamelaisen rakentamistradition mukaan sijoitetusta rakennuskannasta. Kylän eteläosassa Näkkäläjärven länsirannalla on Näkkälän seitakivi. Näkkälästä lähtee Pöyrisjärvelle noin 15 km mittainen polkutie. Lähellä Norjan rajaa sijaitsevan Pöyrisjärven eteläpuolella, pienen lammen rannalla on vanha saamelaisten kesäkylä, joka harmaine rakennuksineen muodostaa yhtenäisenä säilyneen kokonaisuuden. Alue on käytössä edelleen, se on Näkkälän paliskunnan Jauristunturin itäkyläläisten aluetta. Kalkujärvi on vanha Maggojen ja Näkkäläjärven sukujen kesäasuinpaikka, jossa on asuttu ja paimennettu poroja 1900-luvun alusta asti. Nykyisin se on Jauristunturin itäkyläläisten kausiasuinpaikka, jossa asutaan kevättalvella paimennusaikana. Syystalvella siellä asutaan ettoaikana eli kun kootaan poroja. Asuintupia on 9, aittoja 12. Kylän ympäristössä on paljon vanhoja kota- ja asuinsijoja sekä lypsy-ja merkitysniemiä. Ensimmäiset tuparakennukset ovat 1920-luvulta. Pöyrisjärven kylä on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 68.598688181,23.596437911 68.595152900,23.588834334 68.594268195,23.584500086 68.593790101,23.575316785 68.594409724,23.571391952 68.595531949,23.567336949 68.597681845,23.563177343 68.599132534,23.561891114 68.601156815,23.560144093 68.603482150,23.564577702 68.605058253,23.568487853 68.606605213,23.571923886 68.607393300,23.575316761 68.607552712,23.579337776 68.607218121,23.583913163 68.606833832,23.588921909 68.605429218,23.592488487 68.603539114,23.595117036 68.600936463,23.597108113 68.598688181,23.596437911
historia: Suomen läntisellä saamelaisalueella poronhoitoon perustuva saamelaisasutus keskittyi Itä-Enontekiön mäntymetsävyöhykkeelle sekä Könkämäenon - Muonionjoen varrelle. Enontekiön tunturialueiden saamelaisasutuksen muuttoasutusjärjestelmää säätelivät poronhoidon mukaiset vuotuiskiertotarpeet. Kun Suomen suuriruhtinaskunnan ja Norjan valtakunnan väliset rajat sulkeutuivat 1852, joutuivat jutaavat saamelaiset valitsemaan, minkä valtion asukkaiksi he asettuivat. Rajojen sulkeutumisen jälkeen Pöyrisjärvi toimi paimentolaissaamelaisten kesäasuinpaikkana ja talvisin siirryttiin porojen kanssa outamaille Hetan ja Näkkälän kylän lähistöille. Kalkujärven kylä vakiintui kesäpaikaksi 1900-luvun alussa. Kesäkylät olivat myös hillastuksen ja syyskalastuksen tukikohtia. Pöyrisjärven käytön huippu ajoittui 1910-1940-luvuille, jolloin alueella kävi myös suomalaisia talollisia sesonkikalastusmatkoillaan.
kunta: k047
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Steinseifer
type: Muusikko

Elokuvateatteri Capitol
type: Rakennus
alternative: Capitol
is part of: Yrjönkatu
is part of: Kamppi
lat: 60.16860898532
long: 24.9388007984608

metadescription 7346
modified: 2010-02-04T16:47:25+0300

Reikä maailmassa
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6848
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i1734

Tervanpolton muistomerkit (Iso-Palonen)
type: AreaOfInterest
alue: 64.306081146,30.140187909 64.310942838,30.102212635 64.315383102,30.060634912 64.318694002,30.044237009 64.323430906,30.037285603 64.325908040,30.043222863 64.323223228,30.080063244 64.319585777,30.103489610 64.318687966,30.114325572 64.323196908,30.118885713 64.322732069,30.141370900 64.321807498,30.144442542 64.316151830,30.143460952 64.309988810,30.141305788 64.306081146,30.140187909
kunta: k290
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Virtanen, Hannu
type: Muusikko

Sisäministeriö
type: Rakennus
alternative: Kirkkokatu 12
alternative: Sisäasiainministeriö
is part of: Kruununhaka
is part of: i9421
is part of: i6470
is part of: i7920
is part of: i7276
lisätietoja: http://www.intermin.fi/
lat: 60.1704635657076
long: 24.9551575004679

metadescription 9635
modified: 2011-05-20T14:38:00+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7191
spatial: i7189

metadescription 144
modified: 2010-09-17T11:23:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1615469~S9*fin

Hämeen Härkätie (Tarvasjoen kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeen Härkätie on Turun ja Hämeen linnojen yhdystie ja Suuren Rantatien ohella keskiajan merkittävin tie Suomessa. Hämeen Härkätie kulkee Varsinais-Suomen ja Hämeen vanhimpien asutusalueiden ja kylien halki. Hallinnon lisäksi tie on palvellut kaupan ja eränkäynnin tarpeita jo rautakauden loppupuolelta alkaen, jolloin se yhdisti Varsinais-Suomen ja Vanajan Hämeen rautakautiset asutusalueet. Hämeen Härkätien linjaus on vakiintunut varhaiskeskiajalla. Tiekohteen linjaus perustuu pääosin tähän keskiaikaiseen linjaukseen. Poikkeuksen muodostavat Somerolla Paimiojoen järviketju ja Renko-Hämeenlinna väli, joissa on noudatettu keskiajan jälkeen syntynyttä linjausta. Rengossa on otettu mukaan lisäksi ns. Rehbinderin oikaisu esimerkkinä tienrakentamisesta ja -linjauksesta 1800-luvun puolivälissä. Hämeen Härkätie seuraa Turusta lähdettäessä vanhastaan tiheästi asuttuja jokilaaksoja aina Somerolle saakka, jonka jälkeen tie kulkee suurelta osin harvaanasuttujen metsäseutujen halki Hämeenlinnaan saakka. Metsäisillä takamailla kulkeva tielinjaus on oiva näyte alkukantaisena säilynyttä härkätietä, joka luontevasti asettuu maastoon ja sen muotoihin. Hämeen Härkätie on säilynyt varsin hyvin, vaikka sitä onkin aikojen muuttuessa päällystetty ja paikoin oiottukin. Linjauksena Härkätie on tuhoutunut täysin vain Turussa, Liedossa ja Rengossa, jossa tie on osittain jäänyt valtatien 10 alle. Turun hevostorin liepeiltä alkanut Härkätie seuraa Turussa ja Liedossa Aurajokea. Härkätien alkuosa on pääosin jäänyt valtatie 10 alle. Ainoastaan Liedon Vanhanlinnan kohdalla on säilynyt jokilaaksossa edustava peltomaiseman, linnavuoren, Härkätien ja Loukinaisten kivisillan muodostama kulttuurimaisema. Vanhalinnan jälkeen Härkätie seuraa Liedon halki virtaavaa Savijokea. Tarvasjoen kunnasta eteenpäin Härkätien tielinjaus on säilynyt. Tie seuraa tiiviisti Paimiojoen pohjoisrannan vartta Marttilan ja Kosken halki aina Somerolle asti. Somerolla tie kääntyy Paimiojoen järviosuuden jälkeen koilliseen seur…
alue: 60.586280425,22.737623084 60.586320433,22.737679916 60.586557894,22.737925271 60.587083398,22.739019400 60.586930249,22.740369353 60.586298916,22.743643833 60.585817789,22.743939962 60.585437950,22.743823780 60.584484671,22.741622620 60.583946501,22.740131261 60.583706961,22.739797220 60.578946842,22.744114450 60.577829585,22.744460703 60.577156735,22.741824212 60.577210923,22.739424352 60.576993847,22.738256849 60.576577624,22.737514048 60.576539563,22.736322807 60.576721029,22.734836472 60.577108401,22.733655491 60.577878129,22.732158001 60.583819504,22.737688329 60.584210696,22.737138123 60.585300461,22.738490045 60.585577344,22.738453507 60.585807190,22.737459137 60.586235907,22.737568794 60.586280425,22.737623084
historia: Hämeen Härkätie palveli hallintoa ja kaupankäyntiä sekä sotaväen siirtoja Turun ja Hämeen linnojen välillä. Keskiajalla Härkätie toimi myös pyhiinvaellusreittinä. Hämeen Härkätien nimisenä se esiintyy vanhoissa kansanlauluissa. Tietoja tielinjalla olevista silloista ja maamerkeistä on 1300- ja 1400-luvun rajankäyntiasiakirjoissa. Se mainittiin myös Jaakko Teitin valitusluettelossa 1556. Hämeen Härkätien varren seutuja asutettiin jo esihistoriallisella ajalla. Aurajoen varren kylät Turusta aina Tarvasjoelle saakka asutettiin varhaiskeskiajalla. Muut jokivarsien kylät ja metsätaipaleen Porras, Lietsa, Kuittila saivat asutuksensa viimeistään keskiajalla. Historiallisella ajalla Härkätien linjauksessa tapahtui varsin vähän muutoksia. Rengon ja Hämeenlinnan välillä otettiin käyttöön 1600-luvulla uusi Alajärven pohjoispuolelta kiertänyt reitti. Rengosta Luolajan kautta Hämeenlinnaan rakennettiin 1853 uusi tie, joka sai nimityksen Rehbinderin oikaisu kuvernööri Carl Otto Rehbinderin mukaan. Rehbinder toimi Hämeen läänin kuvernöörinä 1841-1863. 1930-luvulla tien mutkia oikaistiin ja mäkiä madallettiin. Uusi Turun ja Hämeenlinnan yhdistävä valtatie 10 valmistui 1962, jonka jälkeen Härkätie jäi joukoksi paikallis- ja yksityisteitä.
kunta: k838
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: silta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Huoltoasemalla oli meneillään rivakka leipomistuokio. Hannes leipoi kuumeisesti nimikkopulliaan, ja Arttu huiski sokeria niiden päälle. Molemmat nauttivat silmin nähden työstään.
references: i2808
spatial: i8856

Talvio, Maila
type: Kirjailija
spatial: Maila Talvion muistomerkki

Leppänen, Lauri
type: Taiteilija
spatial: i6705

bibliographic citation: 'Seurasin Niemeläistä tänne uudelle salille Helsinginkadulle. Pieni tämä oli, mutta samassa talossa oli uimahalli ja sinne pääsi samaan hintaan. Lyömätön etu.' (s. 12)
description: Pirkko vaihtaa salia Samin perässä Urheilutalolle.
references: i9799
spatial: i9804

metadescription 8057
modified: 2009-12-28T12:11:22+0300

Hollolan kirkko ja historiallinen pitäjänkeskus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hollolan keskiaikainen kivikirkko on Hämeen keskiaikaisista kirkoista merkittävin. Hollolan pitäjänkeskuksen kirkolliset, hallinnolliset ja kaupalliset rakennukset muodostavat poikkeuksellisen edustavan ja hyvin säilyneen perinteisen kirkonkylämiljöön. Hollolan Neitsyt Marialle omistettu kivikirkko sijaitsee Vesijärven Kirkonlahden rannalla, rautakaudelta varhaiskeskiajalle käytössä olleen Kapatuosian linnavuoren juurella. Kirkon lähiympäristöön kuuluvat keltaiseksi maalattu komea empiretapuli, ikiaikaisella paikallaan sijaitseva kirkkoherranpappila, Nyström-Penttilä-Petrelius arkkitehtitoimiston suunnittelema kansallisromanttinen kunnantupa ja vanhan maantien varren kyläasutus sekä hieman kauempana itäpuolella oleva Pyhäniemen kartanomiljöö. Kirkon ja kartanon välinen kulttuurimaisema on tasaista viljelyaukeaa. Hollolan kirkko ja pitäjänkeskus ovat osa valtakunnallisesti arvokasta Kastari - Hatsina - Kutajoki -maisema-aluetta. Harmaakivestä rakennetun kirkon itä- ja länsipäätyjen tiilikoristelu on poikkeuksellisen runsas. Runkohuoneessa on Hämeen kirkoille tyypilliset suuret nurkkakivet. Asehuoneen päädyssä on ulkoinen saarnastuoli. Kirkkosali on kaksilaivainen ja viisitraveinen. Holvit ovat ns. rengasholveja, ts. tähtiholvin ruoteiden yhtymäkohdassa on pyörylät. Kirkkosalin primitiiviset maalaukset keskittyvät ruoteisiin. Taontakoristeiset asehuoneesta kirkkosaliin johtavan eteläportaalin ovilevyt ovat Suomen hienoimmat. Sisustukseen kuuluu lukuisia veistoksia ja suurvalta-ajan lahjoitusesineistöä. Kirkkotarhan itäosassa olevat kaksi hautakappelia ovat kuuluneet Boucht- ja Ammond-suvuille. Kellotapuli on rakennettu 1829-1831 arkkitehti C.L. Engelin suunnitelman mukaan. Sen läpikäytävä ja siihen liittyvät siipiosat ovat kiveä, muilta osin kellotapuli on puurakenteinen. Kirkon luona sijaitseva jyrkkälappeinen kunnantupa lienee ainoita säilyneitä varhaisen kunnallishallinnon tarpeisiin tehtyjä uudisrakennuksia Suomen maaseudulla. Kirkkoherranpappila on jo keskiajalta…
alue: 61.051144502,25.431145699 61.052039474,25.428972177 61.052904521,25.428965539 61.055559111,25.429138982 61.056505602,25.430391235 61.056534424,25.432702085 61.055375332,25.433914689 61.054190637,25.433439140 61.053989411,25.434070942 61.053818788,25.434679228 61.053202130,25.434442947 61.053204561,25.437442087 61.052382272,25.437582637 61.051691463,25.436517058 61.050637790,25.437601788 61.049652604,25.439229410 61.048967505,25.437050974 61.048503924,25.437473496 61.047851108,25.436936744 61.047695787,25.435789645 61.047963822,25.435467928 61.047460999,25.432669789 61.048427821,25.430913472 61.049247103,25.428500883 61.051144502,25.431145699
historia: Päijänteen Kirkonselän lukuisat kivi-, pronssi- ja rautakauden asuinpaikat, linnamäki sekä keskiajan kirkko ja kylät kertovat alueen pitkästä asutushistoriasta ja keskeisestä sijainnista. Hollola on itäisen Hämeen vanhin seurakunta ja lienee perustettu jo 1200-luvun jälkipuoliskolla. Kirkon 1400-luvulle ajoittuvista rakennusvaiheista sakaristo on runkohuonetta vanhempi. Itse kirkko ja sen holvaus kuuluvat rakennusvaiheeseen, joka on ajoitettu tapahtuneeksi vuosien 1475-1485 välisenä aikana. Kirkossa tehtiin 1934-1935 arkkitehti Carolus Lindbergin suunnittelema restaurointi, joka kuuluu Suomen parhaisiin. Keskiajalla perustetusta pappilasta muodostettiin kuninkaankartano Kustaa Vaasan aikana. Kirkon luona sijainneen pitäjäntuvan perinteitä jatkava kunnantupa valmistui 1902. Pyhäniemen kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1467. Pyhäniemen kartano muodostettiin 1700-luvun loppupuolella kahdesta ratsutilasta.
kunta: k098
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Maailman rauha -patsas
type: Fakta
content: Olen kiinnostunut Hakaniemessä olevan Maailman rauha -patsaan teknisistä tiedoista. Paljonko se painaa? Mistä metalliseoksesta se on valmistettu? Myös teoksen syntyhistoria kiinnostaa. Kymmenen nyrkkiin puristettua kättä rauhanpatsaassa on aika erikoinen ratkaisu. Siltasaaressa, Hakaniemen rannassa olevan Maailman rauha -patsaan tekijä on venäläinen Oleg Kirjuhin. Tämä Moskovan kaupungin Helsingille lahjoittama patsas paljastettiin tammikuussa 1990. Veistos on pronssia ja jalustan kanssa se on 6,5 metriä korkea. Teos kuljetettiin osina Helsinkiin, missä patsaan veistäjä hitsasi sen kokoon. Painosta ei löytynyt tietoja. Veistoksen aiheena on eri mantereiden asukkaat, jotka kannattavat lehvin koristettua maapalloa rauhan puolesta järjestetyssä mielenosoituksessa, nyrkit tanassa rauhan puolesta. Paljastustilaisuudessa kaupunginjohtaja Ilaskivi tulkitsi veistosta näin: "Se tulkitsee etsintää, rauhan ja ystävyyden kaipuuta sekä sen tavoittamisessa tarvittavaa päättäväisyyttä. Se on voimakas ja puhutteleva, mutta myös keskustelua aihettanut työ" Patsas on vuosien mittaan herättänyt paljon arvostelua, sitä on pidetty aggressiivisena pysähtyneisyyden ajan ja myöhäisbrezhneviläisyyden ilmentymänä. Rakennuslautakunta myönsi patsaalle pystytysluvan äänin 6-3. Patsas piti paljastaa jo vuonna 1984. Helsinki ja Moskova olivat sopineet jo vuonna 1983 antavansa toisilleen ystävyyskaupunkisuhdettaan kuvaavat veistokset. Moskova tarjosi Helsingille aluksi Leninin patsasta, josta Helsinki kieltäytyi. Moskova sai Helsingiltä Antti Neuvosen veistoksen Kansojen ystävyys. Lähde: Helsingin Sanomat 15.1.1990
language: fin
spatial: i7016
temporal: 1990-luku

Ruokalaparakki
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:47:21.877+00:00
modified: 2012-12-13T08:51:57.74+00:00
subject: p34436
kuvailu: Keittiö- ja ruokalaparakki C 96 pystytettiin lähelle Suomenlinnan työsiirtolan toimistorakennusta vuonna 1972. Peltikattoisen pystylaudoitetun parakin suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Keittiön ja ruokalan lisäksi talossa oli emännän huone, keittiöapulaisen huone, kylmiöt ja varastot. Vuoden 1976 laajennuksessa lisättiin eteläseinälle tilat henkilökunnan ruokailua ja ruoan esivalmistusta varten. Kirkkaan vaaleansininen talo maalattiin punamullan sävyisellä öljymaalilla kesällä 1993 ja sisäänkäyntien kohdalle rakennettiin viistopylväiset katokset. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Keittiö- ja ruokalaparakki C 96 pystytettiin lähelle Suomenlinnan työsiirtolan toimistorakennusta vuonna 1972. Peltikattoisen pystylaudoitetun parakin suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Keittiön ja ruokalan lisäksi talossa oli emännän huone, keittiöapulaisen huone, kylmiöt ja varastot. Vuoden 1976 laajennuksessa lisättiin eteläseinälle tilat henkilökunnan ruokailua ja ruoan esivalmistusta varten. Kirkkaan vaaleansininen talo maalattiin punamullan sävyisellä öljymaalilla kesällä 1993 ja sisäänkäyntien kohdalle rakennettiin viistopylväiset katokset. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: food court
lat: 60.14475112993645
long: 24.991435480117843

metadescription 3858
modified: 2010-12-01T22:00:27+0300

metadescription 7842
modified: 2010-02-02T15:40:17+0300

metadescription 2692
modified: 2010-09-17T11:03:11+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1577455~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577457~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577458~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577462~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1869062~S9*fin

Kurri, Jari
type: Muu henkilö

Hauensuolen kalliopiirrosalue
type: AreaOfInterest
alue: 59.803653851,22.906312021 59.805437078,22.904060864 59.807272638,22.905512199 59.807221061,22.908345703 59.805950724,22.910367249 59.804427717,22.910374401 59.803653851,22.906312021
kunta: k078
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Aumasto, Marjaana
type: Kirjailija

Ylimuonion kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ylimuonion kylä on Tornionlaakson pohjoisin ja koko Lapin pohjoisimpia maanviljelyskyliä. Nauhamaisen tienvarsikylän peräpohjalaiset pihapiirit avarassa Muonionjokivarren maisemassa ovat poikkeuksellisesti suureksi osaksi säästyneet Lapin sodan tuhoilta. Ylimuonion kylä sijoittuu nauhamaisema ketjuna Muonionjoen ja sen rannalla olevan tien varrelle. Pääosa kylästä on Utkuvaaran etelärinteellä, mutta kylä jatkuu Utkujärven eteläpuolelle Nulusniemelle. Vanha tie kulkee kylän eteläreunaa, minne on keskittynyt kylän kantatilojen vanha, peräpohjalainen rakennuskanta.
alue: 68.016503015,23.523199287 68.018916841,23.502393370 68.020259572,23.484931064 68.022563225,23.484056428 68.023022165,23.489735917 68.025886005,23.503280794 68.024654176,23.517782011 68.023824941,23.529210052 68.026712518,23.536681649 68.029583021,23.541602270 68.030911755,23.544291366 68.031960758,23.550335311 68.031817044,23.557152065 68.029138172,23.564430659 68.021840296,23.571373555 68.017179205,23.573592746 68.011773042,23.572102104 68.007491711,23.574999671 68.005008303,23.581758271 68.003731135,23.583049811 68.003239867,23.579304763 68.002725699,23.568853621 68.008405719,23.540217182 68.012327050,23.532712510 68.016503015,23.523199287
historia: Muonio sai vankan uudisasutuksen Ruotsin Länsipohjan suomalaisesta talonpoikaisväestöstä 1600- ja 1700-lukujen kuluessa. Asutus keskittyi Muonionjokivarteen ja muutamille eräjärville. Muonion kirkonkylä tuhoutui Lapin sodassa kirkkoa lukuunottamatta, mutta Ylimuonion kylä sen sijaan säästyi suurimmaksi osaksi.
kunta: k498
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 640
modified: 2010-09-17T11:07:00+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1669779~S9*fin

description: Kaisa aloitti koulunkäyntinsä Svenska fruntimmerskolanin ensimmäisellä luokalla Bulevardi 18:n sisäpihalla.
references: Kaisa keisarin Helsingissä
spatial: Bulevardi 18-20

Klemetinkuja
type: Katu
is part of: i82
lat: 60.1844986635617
long: 25.0007100814019

metadescription 4309
modified: 2010-09-17T11:24:28+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1055765~S9*fin

metadescription 3143
modified: 2010-09-17T11:25:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1008440~S9*fin

description: Venäläinen kapteeni Ivan Belov ammuttiin Lauttasaaressa marraskuussa 1944.
references: i7863
spatial: Lauttasaari

Itäkeskus, kauppakeskus
type: Rakennus
is part of: Itäkeskus
is part of: i6370
lat: 60.2100891761406
long: 25.07752738849

metadescription 4569
modified: 2010-09-17T11:03:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1651219~S9*fin

metadescription 8553
modified: 2010-02-01T13:18:28+0300

Jatkosodan tapahtuma- ja muistopaikat (Ahdaskurun silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Enontekiön Lätäsenon (Sturmbock-Stellung) ja Sodankylän Tankavaaran (Schutzstellung) saksalaiset asemat ovat merkittävimmät saksalaisten joukkojen jatkosodan aikana Lappiin rakentamat puolustusasemat. Rovaniemellä on Norvajärven rannassa Lapin sodassa kaatuneiden saksalaisten lepopaikaksi 1959-1963 rakennettu vaikuttava muistokappeli, jonka hallin alla olevaan kellariin on haudattu 3000 saksalaissotilaan jäännökset. Lätäsenon saksalaiseen asemaan liittyy suomalaisten samanaikainen puolustusasema Enontekiön Markkinassa, joka on myös historiallinen markkina- ja kirkonpaikka. Kilpisjärvellä on toisen maailmansodan aikana rakennettu, tiehallinnon museosillaksi nimeämä Ahdaskurun kiviholvisilta. Norjaan Jäämeren satamiin johtavan maantien varressa, avoimessa tunturimaastossa sijaitseva Lätäsenon saksalainen asema "Sturmbock-Stellung" eli Järämä on saksalaisten rakentama, yhteensä 25 km pitkä linnoitusalue Käsivarren poikki vuodelta 1944. Alueen eteläosan osittain entistetyssä osassa on taistelu-, yhdys- ja juoksuhautaa yhteensä yli 1,2 km sekä 16 korjattua taisteluhaudan erityyppistä ampumapesäkettä (konekivääri ja raskasase) sekä viisi erityyppistä alkuperäisille paikoilleen kunnostettua korsua. Saksalaisten vahvasti linnoittamaa Järämää vastassa ollut suomalaisten hyödyntämä Markkina muodostavat parin. Niiden välissä oli toisen maailmansodan viimeinen "asemasotalinja". Markkinan entinen kirkkomaa on erikoinen suomalaisten toisen maailmasodan sodankäynnin päätöspaikka, vaikka se ei ollutkaan varsinainen taistelupaikka. Kaivannot ovat entisellä kirkkomaalla ja sen edustalla. Sodankylän Tankavaarassa on Petsamoon johtavan entisen Jäämerentien poikki rakennetun saksalaisten "Schutzwall"-linjan entistettyjä varustuksia ja korsuja. Linnoitustöiden yhteydessä muutaman kilometrin päähän Jäämerentiestä rakennettu Huuhkajanpäänpaistaman kurun yli kulkeva kenttäsilta on yksi harvoista suuremmista siltakokonaisuuksista, joka on jäänyt sodan loppuvaiheessa räjäyttämättä. Huuhkajanp…
alue: 69.076645989,20.759517554 69.078595386,20.758351445 69.078883242,20.761606160 69.076902736,20.763124817 69.076645989,20.759517554
historia: Suomen solmittua aselevon Neuvostoliiton kanssa syyskuussa 1944 poliitttinen tilanne muuttui. Saksalaiset päättivät strategian muutoksesta, rintama kääntyi Lapin poikki itä-länsisuuntaiseksi. Tavoitteena oli katkaista kulkuyhteydet Jäämerelle Norjan ja Muurmanskin satamiin ja laivastotukikohtiin. Saksan 20. Vuoristoarmeija linnoitti puolustusaseman, Lätäsenon saksalainen aseman "Sturmbock-Stellung" Käsivarren kapeimpaan kohtaan kesällä 1944. Alue rakennettiin vuosina 1942-1944 pääosin kallioon louhimalla. Rakentajina olivat saksalaiset rakentajapioneerit, Organisation Todtin siviilirakentajat ja sotavangit. Saksalaisten 7. vuoristodivisioona oli Lätäsenolla asemissa lokakuusta 1944 tammikuuhun 1945, jolloin alueesta luovuttiin taisteluitta. Suomalaisista varusmiehistä koostuvat joukot olivat asemissa noin 8 km saksalaisista etelään Markkinassa, entisellä kirkon- ja markkinapaikalla, joka oli ollut Länsi-Lapin hallinnollinen ja kirkollinen keskus 1600-luvulta alkaen. Saksalaiset rakensivat vetäytymisensä turvaksi Kilpisjärvelle Saanan rinteille ja lähistölle laajat mutta kevytrakenteiset puolustusasemat, jotka he tuhosivat. Tämän sotahistoriallisen kohteet useat jäännökset ovat säilyneet raunioituneina luonnonympäristön osina. Toinen vetäytymisen edellyttämä puolustus- ja viivytysasema rakennettiin Sodankylän Tankavaaraan Jäämerentien varteen. Linnoitustöiden yhteydessä tärkeänä rakennuskohteena olivat myös puolustukselle tarpeelliset poikkitiet Jäämerentiestä itään ja länteen. Tankavaaran itäpuolelle Huuhkajanpäänpaistaman kuruun ja suolle rakennettiin kaksi kenttäsiltaa 1944. Ahdaskurun silta oli rakennettu jo 1943 Suomen ja Norjan välisen rajan tuntumaan. Kiviholvisillan piti kestää raskasta saksalaisten Barbarossa-suunnitelman mukaista sotilasliikennettä Atlantilta Suomen rintamalle. Sillan suunnitteli ja rakennutti Tie- ja vesirakennushallitus ja sen rakentamiseen osallistuivat myös saksalaiset. Toisen maailmansodan viimeinen aseellinen yhteenotto Suomessa käyti…
kunta: k047
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lastenkodinkatu 5
type: Osoite
is part of: Kamppi
lat: 60.1661420012385
long: 24.9256517653092

Pyhäjoen kalarannat (Parhalahti)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhäjoen Kaukon, Jokipuojin ja Parhalahden vanhat kalarannat kertovat alueen kalastusperinteestä. Pohjanmaan jokien suualueilla on tiiviisti rakennettuja venerantoja ja vaja-alueita, jotka ovat tyypillisiä nimenomaan Pohjanmaan merikalastukselle. Pyhäjoella on kolme kalasatamaa, jotka käsittävät useita kymmeniä venevajoja, verkkovajoja ja kala-aittoja. Pyhäjoen suussa on Jokipuojin kalaranta, joen pohjoisrannalla on Kaukon kalalanssi. Liminkaojan varrella Parhalahden kalarannassa on kolmisenkymmentä pientä kalavajaa ja -aittaa. Kylien jakokuntien rakentamat kalasatamat ja venerannat muodostavat pitkin jokivartta levittyviä tiiviitä rakennusryhmiä. Rakennusryhmien sisällä on pieniä aukioita ja kalastukseen liittyviä rakennelmia. Ranta on kylien yhteismaata ja rakennukset kunkin talon omia. Rakennuksia on salvottu hirrestä, osa on lautarakenteisia. Monet on katettu malkapuilla, laudalla tai oljilla.
alue: 64.500559743,24.307310100 64.499666853,24.308958347 64.499224526,24.307811095 64.500581282,24.304583568 64.501939800,24.300471458 64.502286693,24.301728289 64.500559743,24.307310100
historia: Pyhäjoen Kaukon, Jokipuojin ja Parhalahden kalarannat ovat olleet samassa käytössä ikimuistoisista ajoista. Nykyisistä kalamaloista osa rakennettiin 1900-luvun alussa.
kunta: k625
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6858
modified: 2009-11-04T14:33:00+0300

description: Elokuvan - ranskalaisen uuden aallon innoittama - "inhorealistinen" jakso kuvattu Katajanokalla, Kruunuvuorenkadulla, makasiinien kupeessa.
references: i8830
spatial: i32

Tarvaspään ateljeehuvila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Taiteilija Akseli Gallen-Kallelan itselleen suunnittelema Tarvaspää on yksi Suomen merkittävimmistä 1900-luvun alun ateljeehuviloista. Tarvaspää sijaitsee Albergan kartanolle kuuluneen Linuddin-niemen korkeimmalla kohdalla Laajalahden rannalla. Tarvaspään kiviseen, linnamaiseen rakennukseen Gallen-Kallela on yhdistänyt vaikutteita keskiaikaisista kivikirkoista, linnoista ja firenzeläisestä loggiasta. Samassa pihapiirissä on myös alunperin Albergan kartanolle 1850-luvulla rakennettu huvila, Villa Linudd, jonka ulkoasu on peräisin 1860-70-luvuilta. Tarvaspäätä ympäröivät korkeat kivipengerrykset. Rannassa on Gallen-Kallelan suunnittelema, osittain rantapenkereeseen kaivettu sauna. Tarvaspäässä toimii Gallen-Kallelan Museo, joka järjestää vaihtuvia taidenäyttelyitä. Näyttelyt tekevät taiteilijan elämäntyötä tunnetuksi sekä nykypäivän että taiteilijan aikalaisten kautta. Gallen-Kallelan toinen ateljeekoti Kalela vuodelta 1895 sijaitsee erämaamaisemassa Ruovedellä.
alue: 60.205761668,24.844547313 60.204718231,24.842086401 60.204835839,24.839167714 60.206312167,24.836695234 60.207108252,24.837286609 60.206758982,24.839230028 60.205761668,24.844547313
historia: Tarvaspäässä Gallen-Kallela toteutti nuoruutensa unelmaa: "Erämaan kätköissä tahtoisin omistaa sakaraharjaisen linnan, jossa olisi torni harmaata kiveä, honka- ja tammipuuta. Siellä tahtoisin istua yksin hautoen ajatuksiani, viettää muutamia tunteja laboratoriossa sulattimieni ääressä ja muutamia kirjastohuoneessa ja lopun päivästä takoen ja maalaten ja veistäen." Tarvaspään ateljeerakennus rakennettiin 1911-13 Gallen-Kallelan itse laatimien piirustusten mukaisesti paikalle, josta oli esteetön näköala Laajalahdelle. Rakennus oli valmistuessaan moderni; siinä oli keskuslämmitys ja vesijohto, joskin keittiö puuttui kokonaan. Tarvaspäätä olikin jo alun perin kaavailtu museorakennukseksi. Ateljeen lisärakennus ja talon muutostyöt valmistuivat 1930. Tarvaspää avattiin museona 1961. Samassa pihapiirissä sijaitseva Albergan kartanolle kuulunut Fiskarstuganin tupa rakennettiin 1850-luvulla. Se laajennettiin Villa Linuddin huvilaksi vuosina 1867-75, jolloin se sai nykyisen nikkarityylisen ulkoasunsa.
kunta: k049
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Seitenoikea)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.592250176,28.411957907 64.593282638,28.416102383 64.592078628,28.417658717 64.592692412,28.421401648 64.591715857,28.423364281 64.590692460,28.422160221 64.590275034,28.420592492 64.590215974,28.418867418 64.591325289,28.414329405 64.591382754,28.414175963 64.592250176,28.411957907
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k697
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Hilkka Högström: Olympiastadionin torni - ylevien ihanteiden ikoni.
references: Museoviraston rakennushistorian osaston aikakauskirja. 1.
spatial: Olympiastadionin torni

Uimarannan vaja
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5088
event: p5089
event: p61874
event: p5095
event: p5059
event: p44237
event: p77526
event: p5087
event: p117291
event: p5040
event: p5093
event: p5084
event: p143684
event: p5057
event: p5092
event: p5022
event: p30263
event: p5076
event: p91415
event: p79684
event: p74321
event: p5099
event: p90417
event: p5047
event: p5090
event: p90156
event: p5030
event: p48304
event: p5064
event: p5072
event: p5062
event: p121189
event: p55519
event: p68097
event: p5081
event: p5054
event: p5097
event: p5098
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: p246
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Uimarannan vaja
lat: from POI
lon: from POI

metadescription 9004
modified: 2010-04-13T13:42:52+0300

description: Sjöblomit - kirjan toinen avainperhe - asuvat Lauttasaaressa, Tiirasaarentien ja Kyyluodontien kulmatontille rakennetussa tiililinnassa.
references: Korttelin kuningatar
spatial: Lauttasaari

Jäähyväiset Konalalle
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Konala
temporal: i116
esittaja-musiikki: i557
saveltaja: i557

bibliographic citation: "-- Tässä kaupunginosassa on kaunista arkkitehtuuria, kävellään pitkin/ Snellmaninkatua, Suurkirkon kupoli/ näkyy Suomen Pankin ylitse,/minä olen ehkä juovuksissa--" (s. 27)
references: i1191
spatial: Tuomiokirkko

Somersalmi, Urho
type: Nayttelija

metadescription 7309
modified: 2010-02-08T15:21:33+0300

metadescription 9264
modified: 2010-06-09T17:17:30+0300

metadescription 6760
modified: 2009-08-18T15:31:38+0300

Tunes, Arthur
type: Muusikko

Könkkölä, Maija
type: Kirjailija

metadescription 1944
modified: 2010-02-04T17:27:07+0300

Kannelmäki
type: Kaupunginosa
lat: 60.2402158752372
long: 24.8812055327739

metadescription 7569
modified: 2010-02-02T15:35:21+0300

bibliographic citation: Asemalle, kellon alle, oman kullan luo.
references: Kesäkaupunki
spatial: i7889

metadescription 107
modified: 2009-04-23T14:48:11+0300

Riihikedon koulukorttelit (Riihikedon koulukorttelit)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porin Riihikedossa on poikkeuksellisen laaja ja monipuolinen koulualue. Julkiseen rakentamiseen kaavoitetulle alueelle on 1900-luvun alkuvuosikymmeninä rakennettu kokonaisia katunäkymiä muodostavia, tielinjaan rajautuvia kouluja sekä perusopetukseen että ammatilliseen koulutukseen. Alueen vanhin koulu on 1912 valmistunut monumentaalinen Cygnaeuksen kansakoulu. Koulun edustan Cygnaeuksen puisto on Puistokadun puistoakselin pääteaukio, toisena päätteenä on Raatihuone ja Raatihuoneenpuisto. Cygnaeuksen puistossa on kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin Äestäjä–veistos, joka paljastettiin 1920. Myös koulun sisätiloissa on Cedercreutzin reliefejä. Koulun takana olevaa sisäpihaa reunustaa ruokala 1950-luvulta. Cygnaeuksen puistoaukion laidalla oleva Karhulinna on nykyään Steinerkoulu. Talo on alun perin rakennettu suojeluskunnalle 1928. Sisätilat ovat muuttuneet, mutta suojeluskuntataloille ominainen klassistinen ulkoarkkitehtuuri on säilynyt. 1930-luvun kouluja ovat Cygnaeuksen kansakoulun vieressä Porin suomalaisen yhteislyseon koulu laajennuksineen sekä sen vieressä entinen Tyttöjen ammattikoulu. Yhteislyseon tunnuspiirre on pyöristetty ulkokulma, johon sijoittuu koulun pääporras. Tyttöjen ammattikoulun viereen 1950-luvulla rakennettu laaja Poikien ammattikoulu koostuu nelikerroksisesta keskiosasta, kaksikerroksisista itä- ja länsisiivistä, joita reunustavat pohjoispäässä ja sisäpihalla yksikerroksiset osat. Lisäksi sisäpihalla, Porilaistenkadun varrella sijaitsee entinen valimo ja autonkorjaajalinjan rakennus. Rakennuksen tyypillistä 1950-luvun kouluarkkitehtuuria kuvastavat kahitiiliset ja sokkelistaan liuskekivetyt julkisivut ovat monin osin säilyneet, suurimmat muutokset ovat 1980-90-luvuilta.
alue: 61.480877124,21.794957109 61.478986723,21.791323104 61.479298425,21.789742631 61.480539370,21.790457413 61.480835773,21.788475682 61.482584145,21.789480441 61.482285620,21.792125965 61.481499667,21.791767300 61.481209593,21.794188173 61.480877124,21.794957109
historia: Cygnaeuksen kansakoulu valmistui Porin silloisen kaava-alueen ulkopuolelle 1912. Cygnaeuksen koulun suunnittelukilpailun voitti arkkitehti Usko Nyström ja rakennustyöt käynnistettiin 1910. Arkkitehti Harald Andersin laati kaupungin kasvuun varautuvan Porin yleisasemakaavan 1923. Kaavasta toteutui Porin IX kaupunginosa, jonne rakennettiin Andersinin kaavan mukaan mm. monia julkisia rakennuksia, ennen kaikkea suuri joukko kouluja. Porin suojeluskuntatalo Karhulinna vihittiin 1928. Rakennuksen piirsivät arkkitehti Gunnar Wahlroos ja rakennusmestari Hjalmar Siren. Porin seudun Steinerkoulu muutti Karhulinnaan 1999. Porin suomalaisen yhteislyseon koulu valmistui 1934 arkkitehti Elsa Arokallion suunnittelemana. Koulua on myöhemmin laajennettu. Tytöille tarkoitettu Teljän ammattikoulu (nykyinen Porin palveluopisto) rakennettiin 1936-1938 arkkitehtina Oiva Viljanen. Poikien ammattikoulu (nykyinen Porin palveluopisto) valmistui 1952. 1980-1990-luvuilla rakennuksen keskiosassa ja itäsiivessä toteutettiin mittavia muutostöitä, jotka vaikuttivat myös ulkoasuun. 2005 rakennuksen länsisiiven muutostyö vaikutti myös osan julkisivuihin.
kunta: k609
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Snellman, Jussi
type: Nayttelija

metadescription 9858
modified: 2012-06-20T11:47:28+0300

metadescription 7211
modified: 2010-02-02T15:24:57+0300

metadescription 2061
modified: 2010-09-17T11:00:08+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1433855~S9*fin

Itkonen, T.I.
type: Kirjailija
alternative: Itkonen, Toivo Immanuel

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Saunavaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 67.059257999,27.532918978 67.056843118,27.562676355 67.055294792,27.568862974 67.053201066,27.572310043 67.051754644,27.569372675 67.050929801,27.567220209 67.046875401,27.562741729 67.046612510,27.558588778 67.047823986,27.549374642 67.048658549,27.542047054 67.050724673,27.539723186 67.053050091,27.535923201 67.056205393,27.532911094 67.057420124,27.529263207 67.060123978,27.516596613 67.061299862,27.512698132 67.062776639,27.510427378 67.067662996,27.507757063 67.068083127,27.516766128 67.061560842,27.520341440 67.059257999,27.532918978
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k583
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rinnastuksia Signe Branderin kuviin Helsingistä
type: Tietokirja
language: fin
relation: Brander, Signe
spatial: i7920
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Eläintarha
spatial: Senaatintori
spatial: Meritullintori
spatial: Yrjönkatu
spatial: i7921
spatial: Tähtitorninvuori
spatial: i6509
spatial: Rauhankatu
spatial: i37
spatial: Cygnaeus lågstadieskola
spatial: i33
spatial: i7107
spatial: i7922
spatial: i6609
spatial: i50
spatial: i6602
spatial: Kamppi
spatial: i6729
spatial: Kallion kirjasto
spatial: i32
spatial: i7193
spatial: Kruununhaka
spatial: i6710
spatial: Kallio
temporal: i114
temporal: i107
kirjoittaja: i4801

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä Karl Lindahlin kanssa.
references: i7332
spatial: i7327

Jones, Steve
type: Muusikko

metadescription 9500
modified: 2010-12-16T18:03:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1421281~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1421279~S9*fin

metadescription 7471
modified: 2010-02-02T15:35:06+0300

description: Oiva Kallio on Puolustuvoimain kemiallisen laitoksen arkkitehti.
references: i8712
spatial: i6486

bibliographic citation: Salmisaaren Salome on 22 ja sekaisin, Salmisaaren Salome ou jee, Salmisaaren Salome
references: Salmisaaren Salome
spatial: i7020

Jonakin päivänä kirjoitan sinusta runon
type: Runo
language: fin
spatial: i7524
spatial: Karhupuisto
spatial: Fleminginkatu
spatial: i7419
spatial: Kallio
temporal: i116
kirjoittaja: i1978
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 7805
modified: 2009-11-18T15:53:44+0300

bibliographic citation: Tule taas, oi Veersushka kyytiin, ajetaan me retkelle Viikkiin.
references: Vaasankadun Veerushka
spatial: Viikki

metadescription 5776
modified: 2010-09-17T10:57:45+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9760
modified: 2011-08-04T11:23:52+0300

Rääkkylän kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rääkkylän kirkko on on Intendentinkonttorissa suunniteltu ja tunnetun kirkonrakentaja Tolpon toteuttama sekä laajan maisema-alueen kiintopiste. Kirkonmäeltä avautuu etelään laaja vaaramaisema. Puinen ristikirkko edustaa samaa kirkkotyyppiä kuin Ruokolahden kirkko. Tasavartisen sisäviisteisen ristikirkon keskustasta kohoaa kookas kahdeksankulmainen kupoli. Länsiristin päähän liittyy suippohuippuinen korkea torni. Kirkkosalissa kiertää keskikupolia kannattavien pylväiden varaan rakennettu lehterikerros. Kirkolle ominaisia arkkitehtuuriyksityiskohtia ovat kanneloitujen pylväiden ja seinäpilasterien komeat komposita-tyyliset puusta veistetyt kapiteelit. Kirkkoa ympäröi hautausmaa. Maisemaan liittyvät Kirkkotien varrella olevat Kauppalan ja Männikön tilojen pihapiirit.
alue: 62.315196701,29.611667881 62.315289201,29.611165583 62.315530850,29.610625281 62.318031555,29.611773394 62.317616068,29.615564444 62.316952459,29.621808377 62.316481481,29.622545279 62.314766028,29.621617865 62.315021715,29.620964118 62.315559461,29.618880642 62.315052674,29.619002396 62.314613877,29.618670840 62.313869090,29.617879089 62.314890450,29.612802015 62.315048939,29.612267249 62.315196701,29.611667881
historia: Rääkkylä erotettiin Kiteen kappeliksi 1691 Oravilahti-nimisenä ja se itsenäistyi 1857. Seurakunnan edellinen, Heikki Hägerin johdolla 1793 rakennettu ristikirkko paloi salaman sytyttämänä 1837. Nykyinen kirkko rakennettiin Intendentinkonttorin piirustuksen mukaan rakennusmestari Theodor Johan Tolpon johdolla 1849-1850. Kirkkosalin nykyasu seinä- ja holvilaudoituksineen on arkkitehti Ilmari Launiksen tekemästä korjauksesta vuodelta 1915.
kunta: k707
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eerikinkatu 40
type: Osoite
alternative: Abrahaminkatu 13
is part of: Kamppi
is part of: i7735
lisätietoja: http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/642
lisätietoja: http://asunnot.oikotie.fi/talo/41703/eerikinkatu-40-helsinki
lat: 60.164705835167
long: 24.9289833528059

heinä
created: 2012-05-29T12:15:54.881+00:00
modified: 2012-05-29T12:15:54.977+00:00
preferred label: grass @en
preferred label: hö @sv

Tykistön laboratorio
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:23:20.178+00:00
modified: 2012-12-13T08:48:17.406+00:00
subject: työsiirtolat
subject: p36235
subject: laboratoriot
kuvailu: Empiretyylinen tykistön laboratorio rakennettiin vuonna 1837, vaikka ensimmäiset piirustukset ovat jo vuodelta 1834. Toteutuspiirustuksissa julkisivu yksinkertaistui, attika lisättiin katolle ja lakikivet ikkunoiden yltä jätettiin pois. Rapatussa talossa oli nurkkarustikoinnit. Pohjakaava oli samanlainen kuin tykistölaboratorioissa yleensä niin kauan kuin mustaa ruutia käytettiin eli kaksi huonetta sijoitettuina poikittaisen keskikäytävän kummallekin puolelle. Joka huoneessa oli 4 isoa ikkunaa työskentelyn mahdollistamiseksi. Ulko-ovet olivat talon pitkillä sivuilla, oven sivuilla oli ikkunat. Keskiaulasta johtivat portaat ullakolle. 1846 rakennus toimi linnoitusjoukkojen ammuslaboratoriona. Vuonna 1855 suunniteltiin suojakatosta pommituksen varalle ja ikkunoiden pienentämistä ampuma-aukoiksi. 1860- ja 70-luvuilla tehtiin normaalia huoltokorjausta, muurattiin uuneja, paikkarapattiin seiniä ja korjattiin ikkunoita ja ovia. Attika purettiin ja neljäsosa katosta pellitettiin uudelleen. Kaksi eteiseen johtanutta ovea suljettiin, toiset ulkoportaat purettiin ja lattioita korjattiin. Vuonna 1875 taloon sijoitettiin Viaporin lennätinkomennuskunnan luokkahuoneet koneineen, varastot ja akut sekä dynamokone sähkövalaistusta varten. 1907 uusittiin lattiat täytepohjia myöten ja taloon majoitettiin linnoitustykistön miehistöä ja varastoitiin erikoiskalustoa. Sotavankileirin aikana 1918-19 rakennus toimi puusepän ja suutarin verstaina. Myöhemmin talo otettiin asuinkäyttöön. Vuonna 1971 toteutetun peruskorjauksen jälkeen talo oli jonkin aikaa Suomenlinnan työsiirtolan henkilökunnan asuntoina: eteläpää apulaisjohtajalla ja pohjoispääty keittiöhenkilökunnalla. Keskiosassa oli valvontahenkilökunnan sosiaalitilat. Työsiirtola-alueen uudelleenjärjestämisen jälkeen noin vuodesta 1980 rakennus on ollut vankien monitoimitilana. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 99 Rakennusnumero vuonna 1927 C I 12 Lähteet: MV SL VIK C 1091-11…
historia: Empiretyylinen tykistön laboratorio rakennettiin vuonna 1837, vaikka ensimmäiset piirustukset ovat jo vuodelta 1834. Toteutuspiirustuksissa julkisivu yksinkertaistui, attika lisättiin katolle ja lakikivet ikkunoiden yltä jätettiin pois. Rapatussa talossa oli nurkkarustikoinnit. Pohjakaava oli samanlainen kuin tykistölaboratorioissa yleensä niin kauan kuin mustaa ruutia käytettiin eli kaksi huonetta sijoitettuina poikittaisen keskikäytävän kummallekin puolelle. Joka huoneessa oli 4 isoa ikkunaa työskentelyn mahdollistamiseksi. Ulko-ovet olivat talon pitkillä sivuilla, oven sivuilla oli ikkunat. Keskiaulasta johtivat portaat ullakolle. 1846 rakennus toimi linnoitusjoukkojen ammuslaboratoriona. Vuonna 1855 suunniteltiin suojakatosta pommituksen varalle ja ikkunoiden pienentämistä ampuma-aukoiksi. 1860- ja 70-luvuilla tehtiin normaalia huoltokorjausta, muurattiin uuneja, paikkarapattiin seiniä ja korjattiin ikkunoita ja ovia. Attika purettiin ja neljäsosa katosta pellitettiin uudelleen. Kaksi eteiseen johtanutta ovea suljettiin, toiset ulkoportaat purettiin ja lattioita korjattiin. Vuonna 1875 taloon sijoitettiin Viaporin lennätinkomennuskunnan luokkahuoneet koneineen, varastot ja akut sekä dynamokone sähkövalaistusta varten. 1907 uusittiin lattiat täytepohjia myöten ja taloon majoitettiin linnoitustykistön miehistöä ja varastoitiin erikoiskalustoa. Sotavankileirin aikana 1918-19 rakennus toimi puusepän ja suutarin verstaina. Myöhemmin talo otettiin asuinkäyttöön. Vuonna 1971 toteutetun peruskorjauksen jälkeen talo oli jonkin aikaa Suomenlinnan työsiirtolan henkilökunnan asuntoina: eteläpää apulaisjohtajalla ja pohjoispääty keittiöhenkilökunnalla. Keskiosassa oli valvontahenkilökunnan sosiaalitilat. Työsiirtola-alueen uudelleenjärjestämisen jälkeen noin vuodesta 1980 rakennus on ollut vankien monitoimitilana. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 99 Rakennusnumero vuonna 1927 C I 12 Lähteet: MV SL VIK C 1091-11…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.144297147993086
long: 24.991628599166916

bibliographic citation: Se kiusaaminen alkoi ala-asteella ja se paheni kai vuosi vuodelta, ehkä mentiin joskus liian pitkälle niin, no Henkka häipyi Helsinkiin
references: Henkka häipyi Helsinkiin
spatial: Helsinki yleisesti

Kivenhakkaajankatu
type: Katu
is part of: i34
lat: 60.1610702947244
long: 24.9363656200489

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: i7244
spatial: i7119

metadescription 6227
modified: 2010-09-17T11:16:53+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 1077
modified: 2010-09-17T11:25:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1621757~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1452231~S9*fin

Rikospaikka: Helsinki
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7775
relation: Craucher, Minna
spatial: Mechelininkatu 23
spatial: i7776
spatial: i7774
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i109

bibliographic citation: 'Lähemmäs päästyäni näen Ebeneserin, dysfasia-lasten koulun, edessä miehen. - - Koulu toimii kauniissa kellanvaaleassa jugendtalossa, joka on rakennettu 1900-luvun alussa. Katua ja pihaa erottaa takorauta-aita, jota pitkin kipuaa vanha köynnös, jonkin sortin muratti, kuuran koristamana.' (s. 59)
description: Kari Vaara joutuu ikävään pattitilanteeseen Ebeneser-koulussa.
references: i9588
spatial: i8858

metadescription 863
modified: 2010-09-17T11:15:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1657420~S9*fin

metadescription 8182
modified: 2009-12-29T15:45:59+0300

Meritullinkatu
type: Katu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1728274524568
long: 24.958879898558

Paha maa
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i56
temporal: i116
näyttelijä: i8274
näyttelijä: Kuusniemi, Matleena
näyttelijä: i8275
näyttelijä: Tola, Pamela
näyttelijä: i8279
ohjaaja: i8244

metadescription 8516
modified: 2010-01-26T17:51:29+0300

Taidesäätiön ovet hukassa
type: Fakta
content: Olivatko nykyisen Meritan Taidesäätiön upeat ovet hukassa silloin kun tila toimi kahvilana 1970-luvulla? Muistikuvani mukaan ovet löydettiin jostain maaseudulta huonossa kunnossa. Muistit aivan oikein. Kysyin asiaa Taidesäätiö Meritasta ja sain seuraavan vastauksen: Kun Nordean edeltäjäpankki, Suomen Yhdyspankki vuokrasi Aleksi 36:n ulkopuolisille vuonna 1936, siirrettiin rakennuksen ulko-ovet jossain vaiheessa Sipooseen Söderkullan kartanoon. Siirron ajankohdasta ja tekijästä ei minulla ole tietoa. Vuonna 1975 pankki päätti ottaa Aleksi 36:n jälleen omaan käyttöönsä. Pankki lähetti tuolloin Sipoon kunnalle, joka omisti Söderkullan kartanon, pyynnön ovien saamisesta takaisin alkuperäiselle paikalle. Kunta pohti asiaa runsaan vuoden ajan. Lopuksi ovet palautettiin Aleksanterinkadun rakennukseen. Ovet olivat kuitenkin melko huonossa kunnossa, ja niitä jouduttiin osittain rakentamaan uudestaan. Taidesäätiön sivut: http://www.artmerita.org/kokoelmat.htm
language: fin
spatial: i9307
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: 1950-luku

metadescription 6487
modified: 2010-01-19T15:01:29+0300

Soittokunnantalon vaja
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:17:19.547+00:00
modified: 2012-12-13T08:28:14.514+00:00
subject: varastot
kuvailu: Puurakenteinen vaja rakennettiin Soittokunnan talon C 76 peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1981 ­asukkaiden varastoksi. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva neg.nro 943593.
historia: Puurakenteinen vaja rakennettiin Soittokunnan talon C 76 peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1981 ­asukkaiden varastoksi. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva neg.nro 943593.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.145562940848
long: 24.989203882217453

Tali
type: Kaupunginosa
lat: 60.2117505383319
long: 24.8556889519671

metadescription 8776
modified: 2010-03-02T15:12:22+0300

description: Luku 17: Joulukirkko köyhille. Pelastusarmeijan Temppeli, Helsinki.
references: Sisäänkäyntejä
spatial: i7433

Kainuun puromyllyt (Paasikoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kainuun pitkille vesistöreiteille, purojen varsille aikanaan rakennetuista sadoista vesimyllyistä on säilynyt kunnostettuina eri-ikäisiä ja -tyyppisiä myllyjä harvaan asutun metsäseudun omavaraistalouden kaudelta. Pienet vesimyllyt sijaitsevat usein muusta asutuksesta syrjässä hyvillä koskipaikoilla, jotka ovat saattaneet olla käytössä vuosisatoja. Myllyt ovat vaatimattomia hirsirakennuksia. Kokonaisuuteen kuuluu myllyuoma tai vesiränni sekä patolaite. Sisätiloissa on jauhatuslaitteiden lisäksi yleensä vain istuinpenkki. Yleisin vesimyllytyyppi Kainuussa on ollut hierin- eli härkinmylly, jossa myllyn sisälle on sijoitettu alavedellä pyörivä ratas. Seuraavaksi yleisin on ollut ratasmylly, joiden lisäksi löytyy myös muutama ostokoneistolla varustettu turbiinimylly. Härkinmyllyt ovat jääneet vähitellen käytöstä turbiinimyllyjen yleistyessä. Hyrynsalmella Komulankönkään hierinmylly Komulan kylässä on 1600-luvulta periytyvällä myllynpaikalla. Nykyinen myllyrakennus on rakennettu noin 1900. Mylly on ollut Kainuun myllyistä kookkaimpia ja tehokkaimpia ja ollut käytössä 1980-luvun alkupuolelle. Myllypato on rännin päässä. Korkialehdon ratasmyllyn on Rinnelehdon talo rakentanut Letuskylän Mättäikönpuron varteen on 1940. Vuoteen 1952 käytössä olleessa myllyssä on ulkopuolinen ylävesiratas, vesijohtoränni, patolaite ja alkuperäiset myllynkivet. Komulanköngäs ja Korkialehto ovat Kainuun edustavimpia puromyllykokonaisuuksia Ristijärven Karppalan ohella. Kuhmon Lammasperän Levävaaran mylly on vajaan kilometrin päässä sijaitsevan samannimisen talon oma hyvin pieni mylly, joka on valmistunut 1940-luvulla ja ollut käytössä 1960-luvulle. Vieksin kylän Kuusamonkosken 1930-luvun alussa rakennettu ratasmylly on ollut käytössä vuoteen 1946 saakka. Myllyn ohjauslaitteet sekä rännit ovat säilyneet kyläläisten kunnostamana. Niskankosken ratasmylly Saunajärven kylässä on rakennettu 1947 ja aktiivikäytössä se on ollut vielä 1952. Joesta kivivallilla erotettu myllyuoma päättyy patoon. Vuonteen…
alue: 64.946912653,28.178991271 64.947325525,28.182906928 64.945464119,28.184395297 64.945027535,28.180362598 64.946912653,28.178991271
historia: Kainuuseen syntyi kotitarvemyllyjä asutuksen ja viljelyalan laajenemisen myötä. Niitä rakennettiin suuri määrä etenkin myllyveron lakkauttamisen (1885) jälkeen. Myllyjä laskettiin olevan 1800-luvun lopulla peräti 1210. Vesimyllyjä myöhemmin kotitarvemyllyinä yleistyivät ensin höyry-, sittemmin sähkö- tai traktorimyllyt. Kainuun myllyperinteen selvittämiseksi inventoitiin 1980-luvun alussa kaikkiaan 75 kotitarvemyllyä. Museoviraston käynnistämään korjausprojektiin niistä valittiin kolmetoista myllyä Hyrynsalmen, Kajaanin (Vuolijoen), Kuhmon, Puolangan, Ristijärven, Sotkamon, Suomussalmen ja Paltamon alueella. Myllyrakennukset, niiden laitteistot, vesirännit ja patolaitteet kunnostettiin 1989-1990. Osa Kainuussa säilyneistä myllyistä on nykyisin kotiseutuyhdistysten ja erilaisten seurojen ylläpitämiä.
kunta: k620
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Humikkala, Untamala ja Lupaja
type: Fakta
content: Itä-Helsingissä on Humikkalantie, Untamalantie ja Lupajantie. Humikkala lienee jonkinlainen muinainen hautapaikka? Mutta mitä ovat Untamala ja varsinkin Lupaja? Nuo kaikki nimet ovat ns. ryhmänimiä. Ne ovat kaikki muinaislinnoja ja -löytöpaikkoja). Untamala on vanhemman rautakauden kalmistolöytöpaikka Laitilassa. Untalamalantien aikaisempi nimi oli Mellunkyläntie. Humikkala on rautakautinen löytöpaikka Maskussa. Humikkalantie oli myös aikaisemmin Mellunkyläntietä. Lupaja taas on vanhemman rautakauden löytöpaikka Perniössä. Lähteet: Helsingin kadunnimet. 2.korj. p. [Helsingin kaupunki], 1992 Helsingin kadunnimet. 3 [Helsingin kaupunki], 1999
language: fin
spatial: Lupajantie
spatial: Untamalantie
spatial: i8460
temporal: 1990-luku
temporal: i116

description: Seppo Hiltusen antikvariaatti vuodesta 1985
references: i3099
spatial: Antikvariaatti Sofiankatu 6

Punavuoren kirjasto
type: Kirjasto
is part of: i34
lat: 60.1618707814331
long: 24.930778170456

metadescription 9227
modified: 2010-06-07T16:41:45+0300

Kanniston leipomo
type: MuuPaikka
is part of: Vihtilä
is part of: i8464
is part of: i34
is part of: i8007
lat: 60.1592304078001
long: 24.9364547834011

metadescription 6723
modified: 2010-02-04T13:14:22+0300

metadescription 1573
modified: 2010-11-20T14:45:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1319851~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319852~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1817245~S9*fin

metadescription 7198
modified: 2010-02-02T15:24:55+0300

metadescription 4694
modified: 2010-09-17T11:19:48+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1021135~S9*fin

Ulvilantie 29
type: Osoite
is part of: i13
lat: 60.2075455504651
long: 24.8769503913587

Tanner, Riikka
type: Kirjailija

Littoisten verkatehdas ja Kotimäen asuinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Littoisten verkatehdas on yksi Suomen vanhimmista ja historiallisesti merkittävimmistä tekstiilitehtaista. Alue on harkitun rakennustoiminnan tuloksena syntynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinen teollisuusyhdyskunta, jonka suunnittelijoina on ollut maamme nimekkäimpiä arkkitehtejä. Se on ominaispiirteensä hyvin säilyttänyt esimerkki suljetusta yhdyskunnasta, joka tarjosi jäsenilleen kaikki palvelut ja toimintamahdollisuudet, joista myöhemmin yhteiskunta tuli vastaamaan. Kotimäki työväen asuinalueena kuuluu 1920-luvun parhaimmistoon niin suunnittelultaan, viihtyisyydeltään kuin säilyneisyydeltään. Littoisten entisen verkatehtaan aluetta hallitsevat punatiiliset tuotantorakennukset. Näistä vanhin on 1820-luvulta pääosan ollessa 1800-luvun loppupuolelta ja 1920-luvulta. Alueella on myös 1850-luvulla rakennettu, arkkitehti G. Th. Chiewitzin suunnittelema kahdeksankulmainen konttori- ja asuinrakennus. Verkatehtaan vanhat tilat on pääosin muutettu asuinkäyttöön. Tuotantorakennuksiin liittyy laaja 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa rakennettu työväen asuntoalue, jolla sijaitsee myös tehdasyhteisön kirkkona oleva entinen kirjasto- ja lukusalirakennus, kerhotilana toimiva entinen työväen yhteiskeittiö ja asuinkäyttöön kunnostettu tehtaankoulu. Tehtaanjohtajan asuintalo ns. Schnittin linna sijaitsee mäellä tehtaan eteläpuolella. Asuinrakennuksen piirustukset ovat hampurilaisen arkkitehtitoimisto J. Schwartzin käsialaa. Niemessä tehdasalueen luoteispuolella on tehtaan teknillisen johtajan asuintalo. 1920-luvulla rakennettu Kotimäki-niminen yhtenäinen ja tiivis, puistomainen työväen asuinalue muodostuu arkkitehti Bertel Jungin laatimien tyyppipiirustusten mukaan rakennetuista satulakattoisista ja lautavuoratuista omakotitaloista.
alue: 60.448071908,22.402882853 60.448403876,22.402549408 60.448131564,22.400394562 60.448303264,22.399639150 60.450955465,22.401262619 60.451162811,22.401186855 60.451343507,22.400056863 60.451533439,22.398128315 60.452034198,22.397189827 60.452421118,22.396607519 60.452784421,22.396753876 60.453143900,22.397494007 60.453163561,22.398298993 60.453030445,22.399158514 60.452794226,22.400112820 60.452465813,22.401430747 60.452229982,22.402617982 60.452505707,22.405193019 60.451973786,22.405571745 60.451842525,22.404601365 60.450641807,22.405217685 60.450184688,22.405419002 60.448710432,22.406345083 60.448071908,22.402882853
historia: Littoisten verkatehtaan vanhin teollisuusrakennus rakennettiin 1824 Littoistenjärven rantaan. Kolmikerroksisessa rakennuksessa oli sekä asuinhuoneita että työsaleja. Rakennusta muutettiin 1850-luvulla arkkitehti G. Th. Chiewitzin laatimien piirustusten mukaan. Tehdaskorttelin luoteisosan tuotantosiivet valmistuivat 1923 arkkitehti Valter Jungin suunnittelemana. Arkkitehti Bertel Jung laati 1920-luvulla tehdasalueen vieressä sijaitsevan Kotimäen työväenasuinalueen vapaamuotoisen kaavan ja tyyppitalosuunnitelmat. Tehtaan toiminta Littoisissa loppui 1968 ja tehtaan tiloja on otettu asuin- ja liikekäyttöön vuodesta 1995 lähtien.
kunta: k423
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Mascaraa löi ripsiin, Yrjönkulmaa kohti lähti hipsiin."
references: i866
spatial: Yrjönkulma, ravintola

metadescription 6983
modified: 2009-10-01T14:33:38+0300

metadescription 9487
modified: 2010-12-02T12:21:06+0300

Paellaa ja piruja
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i13
temporal: i116
kirjoittaja: i2139

Helsinki, kaunis kaupunki
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i422
saveltaja: i8802

bibliographic citation: "Helsinki on oudon tuttu, sillä ravintoloilla on samat nimet kuin Berliinissä tai missä tahansa muualla. --- Astelen Adloniin. Se on vaatimattomampi kuin Berliinin tai Pariisin Adlon, mutta Adlon yhtä kaikki. Suoristan pikkutakkiani eteisessä. Täällä eivät naiset pääse yksin ravintolaan, mutta minä olenkin Francesco Wolf." (s. 236)
references: i9081
spatial: i8402

metadescription 2024
modified: 2010-02-04T17:27:20+0300

Östersundomin kartano, kappeli ja Björkuddenin huvila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Östersundomin kartano kuuluu Suomenlahden rannikolla sijaitseviin 1600-luvulla muodostettuin kartanoihin, jonka talouskeskus koostuu monipuolisesta, ajallisesti kerroksisesta, hyvin säilyneestä rakennuskannasta. Östersundomin kartanoympäristöön kuuluvat pieni 1700-luvun kirkko ja Villa Björkudden, kirjailija Zacharias Topeliuksen vanhuudenkoti. Maisemallisesti hallitsevalla paikalla, kuusiaidan suojassa oleva, kartanon päärakennus on peräisin 1870-luvulta. Rakennuksen eklektiseen ulkoasuun on liitetty tyylimääritelmä "englantilainen". Osa kartanon talouskeskuksen monipuolisesta rakennuskannasta on peräisin 1700-luvulta ja osa 1800-luvun puolesta välistä. Harmaakivinavetan vanhimmat osat ovat 1700-luvun lopulta, tiilestä muuratut viljamakasiini, viinapolttimo ja paja 1840-luvulta. Olennaisimmilta osiltaan kartanomiljöö on esimerkki 1800-luvun jälkipuolen rakentamistavasta. Arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnittelema, suuri kalkkitiilinen tallirakennus on rakennettu 1923. Östersundomin kartanon talouskeskus ja peltoaukea ovat nykyään Porvoon moottoritien ja Vanhan Porvoontien välissä ja sen viljelymaisemaa suunnitellaan rakentamiskäyttöön. Östersundomin puinen kappelikirkko meren rannassa kartanon lounaispuolella on päädyistään viistetty pitkäkirkko, jonka runkohuoneeseen liittyy koillisessa sakaristo ja länsipäädyssä eteishuone. Kirkkosalin kattaa särmikäs puuholvaus. 1700-luvun puolivälin kirkon nykyinen ulkoasu on peräisin 1800-luvun lopusta. Kirkkoa ympäröi kiviaidan rajaama hautausmaa. Östersundomin kartanon kaakkoispuolella merenrannassa on Villa Björkudden, kirjailija, professori Zacharias Topeliuksen vanhuudenkoti. Kaksikerroksisen, hirsirakenteisen päärakennuksen lisäksi rakennuskokonaisuuteen kuuluu nk. Fågelbo (1882), renkitupa (1880), leivintupa ja jääkellari, riihi, luuva, lato ja laituri.
alue: 60.248986968,25.189373351 60.248710244,25.189507386 60.248653072,25.188917236 60.248770420,25.188396564 60.248964916,25.187278446 60.249685251,25.187001258 60.249854096,25.188811409 60.249426995,25.189204078 60.248986968,25.189373351
historia: Östersundom on ollut Sipoon vanhimpia kyliä, se mainitaan kirjallisissa lähteissä jo 1347. Itäsalmen kylä läänitettiin 1624 ratsumestari Henrik von Hofvenille ja 9 autiotilaa yhdistettiin säteriksi, joka muodosti alun Östersundomin kartanolle. 1683 reduktiossa muodostettiin Karlsvik-niminen kaksinkertainen säteriratsutila. Venäläiset joukot tuhosivat kartanon kokonaan isonvihan aikana 1713. Östersundomin eli Karlvikin kartanosta muodostui 1700- ja 1800-luvuilla yksi Sipoon huomattavimmista kartanoista. Kartanon rakennuskanta uusittiin 1780- ja 1790-luvuilla. Osa tästä rakennuskannasta, mm. harmaakivinavetta, jonka vanhin osa on vuodelta 1785, on säilynyt. 1800-luvun alkuvuosina kartanolla oli oma pelikorttitehdas muutaman vuoden ajan. Östersundomin kartano siirtyi 1870 agronomi Georg Borgströmille, joka kehitti kartanosta mallitilan. Kartanon pellot salaojitettiin jo varhain, tila oli uranuurtaja monien lajikkeiden viljelyssä ja rakennuskantaa uusittiin. Nykyinen kertaustyylinen, pystyhirsirakenteinen päärakennus valmistui 1878. Sen suunnitteli omistajan lanko arkkitehti Theodor Decker, Sipoon tiilikirkon suunnittelija. Kartanon kaakkoispuolella meren rannassa sijaitsevan Villa Björkuddenin suunnitteli arkkitehti Wilhelm Linsén 1856-¨1858 pysyväksi asunnoksi leski Antoinette Lindforsille. Professori, kirjailija Zacharias (Sakari) Topelius osti huvilan 1879 vanhuudenkodikseen. Östersundomin kappeli rakennettiin 1754 Sipoon saariston ja rannikon asukkaiden tarpeisiin. Rakennusta korjattiin 1895 ja 1961.
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tervasaaren valssi
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Tervasaari
temporal: i115
esittaja-musiikki: i527
saveltaja: i527

Lehto-Sinisalo, Päivikki
type: Muusikko

Topelius, Zacharias
type: Kirjailija
alternative: Topelius, Sakari
spatial: Satu ja Totuus
spatial: i7054

Karhupuisto
type: Puisto
is part of: Kallio
is part of: i41
lat: 60.183917758701
long: 24.9523244260599

metadescription 7434
modified: 2010-02-02T15:32:27+0300

Otavantie
type: Katu
is part of: Lauttasaari
lat: 60.1582827029391
long: 24.8801037769134

Lähetysmuseo
type: Rakennus
alternative: Kumbukumbu
is part of: i35
lat: 60.1605650030346
long: 24.9517077306374

metadescription 5739
modified: 2010-09-17T10:57:43+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Marttahotelli
type: Rakennus
is part of: i34
lat: 60.1635828743617
long: 24.9396084502399

metadescription 9723
modified: 2011-07-29T15:43:53+0300

metadescription 7694
modified: 2010-02-02T15:39:59+0300

Maan alla : vakoilua, vastarintaa ja urkintaa Suomessa 1941-1944
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i3
spatial: i6568
spatial: Marjatan talo
temporal: i110
kirjoittaja: i9816

metadescription 232
modified: 2010-09-17T11:23:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1347925~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1768750~S9*fin

Velodromi
type: Rakennus
alternative: Helsingin Velodromi
alternative: pyöräilystadion
is part of: Itä-Pasila
is part of: Pasila
lat: 60.2024912298782
long: 24.9428072423895

Kurikomppanian vaja
type: PointOfInterest
created: 2012-05-23T12:09:06.097+00:00
modified: 2012-11-27T11:54:53.479+00:00
subject: p36222
kuvailu: Kurikomppanian A 3 pihalla oleva pieni vaja on 1960-luvulla kulkenut Maijan vajan -nimellä. Tiedossa ei ole, kenen Maijan mukaan vaja on kastettu. Myös vajan tarkka rakennusvuosi on epäselvä. Vuonna 1992 vajasta purettiin lähinnä taloa oleva osa ja loppupätkä korjattiin asuinhuoneistojen varastoksi Kurikomppanian peruskorjauksen yhteydessä. Vuorilaudoitus korjattiin vaihtamalla lahot laudat ja vaja maalattiin pellavaöljymaalilla tummanruskeaksi.
historia: Kurikomppanian A 3 pihalla oleva pieni vaja on 1960-luvulla kulkenut Maijan vajan -nimellä. Tiedossa ei ole, kenen Maijan mukaan vaja on kastettu. Myös vajan tarkka rakennusvuosi on epäselvä. Vuonna 1992 vajasta purettiin lähinnä taloa oleva osa ja loppupätkä korjattiin asuinhuoneistojen varastoksi Kurikomppanian peruskorjauksen yhteydessä. Vuorilaudoitus korjattiin vaihtamalla lahot laudat ja vaja maalattiin pellavaöljymaalilla tummanruskeaksi. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Rakennusnumero A 3 a Lähteet: SLHK Suunnitelma-asiakirjat.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.14095351146663
long: 24.988860559463546

metadescription 5999
modified: 2010-09-17T11:16:04+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 492
modified: 2010-06-04T16:26:13+0300

Sisäänkäyntejä
type: Tietokirja
language: fin
language: MuuKieli
spatial: i89
spatial: i6896
spatial: Ylipormestarin virka-asunto
spatial: Olympiastadion
spatial: i7094
spatial: i7433
spatial: Eduskuntatalo
spatial: i46
spatial: Laajasalo
spatial: i7434
spatial: Marjaniemen siirtolapuutarha
spatial: i47
spatial: Tuomiokirkko
temporal: i116
kirjoittaja: Sykkö, Sami

metadescription 8145
modified: 2009-12-29T11:50:02+0300

metadescription 5641
modified: 2010-09-17T11:08:09+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pitkäniemen sairaala
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pitkäniemen mielisairaalan rakentaminen on ollut yksi valtion suurisuuntaisimmista rakennushankkeista 1800-luvun viimeisinä vuosina. Sairaalaympäristö on säilynyt alkuperäisessä asussaan lukuun ottamatta vähäistä lisärakentamista. Nokianvirran rantojen ohella Pitkäniemi on ollut yksi seudun pisimpään asutuista alueista. Pitkäniemen paviljonkityyppinen sairaala on 1800-luvun lopulla Pyhäjärveen pistävälle niemelle rakennettu laaja, toistakymmentä rakennusta käsittävä mielisairaala. Sairaalan pihaan johtaa peltoaukean ympäröimä koivukuja ja sairaalan rakennukset sijoittuvat niemelle sisäänajotien molemmin puolin. Alueen keskipisteenä on hallintorakennus, jonka ympärille sairaalapaviljongit sekä asuin- ja talousrakennukset ryhmittyvät. Matalat katetut käytävät yhdistävät valkoiseksi rapattuja kaksi- ja kolmikerroksisia tiilirakennuksia. Sairaalan ympäristö on istutettu puistoksi, missä on kiveyksin reunustettuja ulkoilureittejä sekä sairaalarakennusten pohjoispuolella kauppapuutarha. Sairaalan nyt jo käytöstä poistunut hautausmaa sijaitsee etäämpänä Nokian ja Tampereen välisen maantien luoteispuolella. Sairaalan maatila viljelyksineen ja laitumineen on lopetettu ja vuokrattu ulkopuolisille. Sairaala toimii edelleen psykiatrisena sairaalana ja sen runsaslajinen puisto liittyy edelleen hoitomenetelmiin.
alue: 61.483517411,23.566519097 61.484728338,23.574914954 61.485767755,23.579423058 61.484657581,23.585489897 61.483848510,23.586065866 61.481945262,23.586575326 61.479929059,23.586313476 61.477894545,23.587009225 61.476777644,23.584212389 61.476295986,23.575366476 61.476709029,23.573803107 61.479267886,23.572742012 61.479505718,23.567495242 61.483517411,23.566519097
historia: Harjun jakokuntaan kuuluneessa Pitkäniemen kylässä oli 1500-luvulla neljä tilaa, jotka joutuivat 1600-luvulla todennäköisesti verorästien vuoksi kruunulle. Ruotujakolaitoksen aikana Pitkäniemi oli Ylä-Satakunnan komppanian kornetin puustelli. Tälle valtion omistamalle maalle rakennettiin 1896-1900 koko Länsi-Suomea palveleva Pitkäniemen keskuslaitos mielenvikaisia varten. Aikaisemmin perustettuja mielisairaaloita olivat Seilin hospitaali (1623-1962), Lapinlahti Helsingissä (1841-), Niuvanniemi Kuopiossa (1885-) ja Kupittaan mielisairaala Turussa (1892-). Pitkäniemen rakennushankkeen suunnitelman laativat Yleisten rakennusten ylihallituksessa 1894-1895 arkkitehdit S. Gripenberg, M. Schjerfbeck ja E.A. Kranck, asiantuntijoina olivat Lapinlahden sairaalan johtaja Saelan ja Pitkäniemen ensimmäinen ylilääkäri Emil Houghberg. Sairaala suunniteltiin Euroopassa yleistymässä olleen paviljonkisairaalatyypin mukaan. Mielisairasasetuksessa 1889 mielisairaus ymmärrettiin sairaudeksi ja käsite houruinhoito hylättiin. Sairaanhoidolliset näkökohdat puolsivat mielisairaalan sijoittamista maaseudulle, jossa potilaita varten voitiin järjestää enemmän tilaa. Muita ajan näkökulmia oli mahdollisuus maanviljelyyn, lisäksi paikka oli hyvin vesi- ja rautatieyhteyksien varrella. Sairaalalle hankittiin oma höyrylaiva 1900. Oleskelun rauhallisessa ympäristössä ja sopivan työskentelyn ulkoilmassa katsottiin vaikuttavan tervehdyttävästi mielitautien kulkuun. Sairaalan puisto perustettiin pian rakennusten valmistumisen jälkeen. Pellot olivat 1980-luvun lopulle saakka sairaalan omassa maanviljelyskäytössä. Myöhemmin niistä on huolehtinut sopimusviljelijä. Potilaiden työpanos oli maatilan töissä merkittävä aina 1960-luvulle saakka, jolloin lehmistä luovuttiin. Sairaalan hautausmaa sijaitsee vanhan maantien varressa ja se oli käytössä aina 1960-luvulle saakka. Hautausmaan ympäristössä on I maailmansodan aikaisia juoksuhautoja.
kunta: k536
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 3329
modified: 2010-09-17T11:20:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1662755~S9*fin

Ammusvarasto / Patteri 4 E1
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T08:56:49.635+00:00
modified: 2012-12-13T09:41:20.446+00:00
subject: ammukset
subject: p33844
kuvailu: Ammusvarasto rakennettiin nk. väliaikaisen maapatterin eli patteri 4:n yhteyteen vuonna 1869. Ennen sen rakentamista purettiin samalta paikalta puinen ammusvarasto. Vuonna 1878 kellarin alkuperäinen sinkkipeltikatto purettiin ja kellari peitettiin maalla. 1889 maapeitettä korjattiin ja kellariin rakennettiin vedenpoisto-oja. Suomalaisella kaudella entinen ammusvarasto on ollut käytössä varastokellarina. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Rakennusnumero vuosina 1918-1928 E 23 Lähteet: KA VSA 17044. MV SL VIK E E 24,30-35, 155-157
historia: Ammusvarasto rakennettiin nk. väliaikaisen maapatterin eli patteri 4:n yhteyteen vuonna 1869. Ennen sen rakentamista purettiin samalta paikalta puinen ammusvarasto. Vuonna 1878 kellarin alkuperäinen sinkkipeltikatto purettiin ja kellari peitettiin maalla. 1889 maapeitettä korjattiin ja kellariin rakennettiin vedenpoisto-oja. Suomalaisella kaudella entinen ammusvarasto on ollut käytössä varastokellarina. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Rakennusnumero vuosina 1918-1928 E 23 Lähteet: KA VSA 17044. MV SL VIK E E 24,30-35, 155-157
paikan tyyppi: varastot (rakennukset)
lat: 60.14687675025701
long: 24.97726268768315

Yrjönkatu 27
type: Osoite
alternative: Torppa
is part of: Yrjönkatu
is part of: Kamppi
lat: 60.1683399129296
long: 24.9374497720491

metadescription 7930
modified: 2010-02-02T14:39:39+0300

bibliographic citation: Osa Malmin mustalaisasutuksesta oli poikkeuksellisen vanhaa. Jo 1930-luvulla muutamia mustalaisperheitä asui Malminraitin tuntumassa omissa taloissaan, mutta sodan jälkeisen asuntopulan ja siirtomustalaisten myötä tilanne muuttui. Vanhat malmilaiset romanit todennäköisesti myivät talonsa ja muuttivat muualle ja tilalle tulivat varattomat siirtomustalaiset. ... 1980-luvulle tultaessa mustalaisasutus oli kadonnut Malmilta, jonka ulkoinen kuva alkoi voimakkaasti muuttua sen jälkeen kun Helsinkiin liittymisen yhteydessä asetettu rakennuskielto 1970-luvun lopulla oli purettu. Lähellä keskustaa hyvien liikenneyhteyksien päässä oli äkkiä tarjolla tonttimaata, joka houkutteli seudulle rakennusyrittäjiä ja omakoti- ja rivitaloasumisesta kiinnostunutta keskiluokkaa. Puheenparressa "Malmin mustalaiset" ovat kuitenkin sitkeästi voimissaan.
references: i8775
spatial: i74

Valse de Helsinki
type: Viihdemusiikki
language: eng
spatial: Esplanadin puisto
temporal: i116
esittaja-musiikki: i1059
saveltaja: i8363

Mikkelin tarkka-ampujakasarmit
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mikkelin tarkka-ampujakasarmien alueella on säilynyt alkuperäinen asemakaavallinen muoto sekä rakennuskantaa. Tarkka-ampujakasarmi on Mikkelin entisen kasarmialueen vanhin ja parhaiten säilynyt osa. Tarkka-ampujakasarmi sijaitsee hiekkakankaalla keskustan lounaisreunalla. Puiset yksikerroksiset empirerakennukset toteutettiin paviljonkiperiaatetta noudattaen kuten Vaasan ja Oulun tarkka-ampujakasarmitkin. Rakennusten lisäksi kasarmialueella on hoidettu puisto. Varsinaiset yksikerroksiset kasarmirakennukset on sijoitettu pareittain vastatusten kasarmialueen keskelle niin, että ne muodostavat kaksi neliömäistä sisäpiha-aluetta. Näiden välinen alue on alun alkaenkin istutettu puistoksi. Talousrakennukset, entinen varushuone, leipomo ja päällystön asuinrakennukset sekä erilaiset varastorakennukset ja päävartio on sijoitettu rajaamaan kasarmialuetta sivustoilta. Kasarmin sairaala-alue sijaitsee miehistökasarmien muodostaman akselin päätteenä. Siitä on jäljellä vain Välskärin talo ja Aliupseeriklubin rakennus. Kasarmin porttia vastapäätä on sotilaskodiksi rakennettu klassistinen puutalo.
alue: 61.682505905,27.259967211 61.682817399,27.261645381 61.683247953,27.261268342 61.683414920,27.262195968 61.682969896,27.262581912 61.683324449,27.264299458 61.682000742,27.265371564 61.681140992,27.266200755 61.680902116,27.266449716 61.680520074,27.266797627 61.680111135,27.264719984 61.679545519,27.262422947 61.680651756,27.261523163 61.682505905,27.259967211
historia: Vuonna 1878 säädetyn asevelvollisuuslain mukaan maahan perustettiin kahdeksan tarkka-ampujapataljoonaa. Ne sijoitettiin läänien pääkaupunkeihin. Niistä kuudes oli Mikkelin Tarkk`ampuja Pataljoona. Lisäksi lääniin perustettiin neljä reservikomppaniaa, joiden sijoituspaikoiksi tulivat Savonlinna, Mikkeli, Mäntyharju ja Taavetti. Kaupunki lahjoitti 1879 tarkka-ampujakasarmeja varten varuskunta-alueen rakennustonteiksi ja harjoituskentäksi. Kasarmit suunnitteli Yleisten rakennusten ylihallituksen arkkitehti August Boman. Ensimmäiset alokkaat voitiin sijoittaa uusiin kasarmeihin 1881. Pataljoona käsitti neljä komppaniaa, joista jokaisella oli oma kasarmirakennuksensa. Kasarmialueen eteläpuolella oli varuskunnan sairaala-alue, jossa on säilynyt vain Kommendantintalo, entinen Välskärien talo. Sairaala-aluetta täydennettiin 1894 rakentamalla Aliupseeriklubi, jota jatkettiin juhlasalisiivellä 1940-luvulla. Pataljoonan miehistö oli miltei yksinomaan savolaisia. Vahvuus oli suurimmillaan 1881, jolloin pataljoonassa oli 20 upseeria, 530 aliupseeria sekä miestä. Suomen kansallisen sotaväen hajotusmääräyksen jälkeen pataljoona kokoontui viimeiseen katselmukseensa 1901. Varsinaiseksi venäläiseksi varuskuntakaupungiksi Mikkeli tuli 1902, jolloin venäläinen joukko-osasto 5. Suomenmaalainen Tarkka-ampujarykmentti saapui Mikkelin varuskuntaan. Venäläisen varuskunnan aikana vanhempien kasarmien länsipuolelle, harjoituskentän ympäristöön rakennettiin lisää puu- ja tiilirakenteisia kasarmirakennuksia. Linnanmäelle valmistui 1907 varuskuntaa varten kreikkalaiskatolinen kirkko. Rykmentti lähti syksyllä 1914 Venäjän länsirintamalle. Ensimmäisen maailmansodan aikana oli Mikkelin varuskuntaan sijoitettu venäläisiä joukko-osastoja, jotka täydentämistä ja toipumista varten viipyivät Mikkelissä. Itsenäistymisen jälkeen rakennukset siirtyivät Suomen armeijan käyttöön. Suomalaisten aikana varuskunnan täydennysrakentaminen jatkui aina 1950-luvulle saakka. Rakennusten varuskuntakäyttö päättyi 1967, …
kunta: k491
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

ravintolat
created: 2012-05-24T11:24:33.091+00:00
modified: 2012-05-24T11:24:33.189+00:00
preferred label: restaurants @en
preferred label: restauranger @sv

metadescription 8739
modified: 2010-02-18T11:40:47+0300

Hankoniemen sotahistorian kohteet (Gustav Adolf)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hankoniemi lähisaarineen on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi ollut vuosisatojen ajan maan merenkululle ja puolustukselle strategisesti tärkeä alue. Suomenlahdelle pistävällä niemellä on sotahistoriallisia muistomerkkejä, linnoituksia ja puolustusjärjestelmiä 1790-luvulta, 1800-luvun alusta ja 1850-luvulta sekä 1910-luvulta. Viimeisimmän linnoitusvaiheen rakennelmat liittyvät neuvostoliittolaisten 1940-1941 vuokratukikohtaan ja suomalaisten vastaaviin puolustusjärjestelyihin. Gustavsvärnin, Gustav Adolfin ja Meijerfeltin saarilinnoitukset ovat osa ruotsalaista 1700-luvun lopun merilinnoitusketjua. Venäläiset ovat rakentaneet saarille 1800-luvun alussa ja 1850-luvulla linnoituslaitteita, jotka ovat Krimin sotaan 1854 liittyneiden räjäytysten jälkeen olleet harmaakiviraunioina. Parhaiten säilyneet linnoituslaitteet ovat Gustavsvärnissä, jossa 1700-luvun linnoitusraunion muurien sisäpuolella yhdessä puisen radiomajakan kanssa on myös betonista paikalla valettu majakka sylinterimäisine loistotorneineen. Mantereella oleva Harparskog-linja on puolestaan suomalaisten Neuvostoliitolla ollutta aluetta vastaan rakentama kantalinnoitettu pääpuolustuslinja ja se erottuu yhä hyvin maastossa. Linja kulkee niemen poikki Skogbyn sahalta Skogbyn entisen rautaruukin läheisyyteen ja rakentuu betonisista korsuista, konekivääripesäkkeistä, taisteluhaudoista ja kivisistä panssariesteistä.
alue: 59.805951242,22.967466843 59.806149638,22.965377135 59.809051981,22.964387394 59.809656165,22.965363027 59.809170400,22.970350426 59.807815984,22.971008058 59.805951242,22.967466843
historia: Hankoniemeen, meriliikenteen solmukohtaan, tehtiin turvalaitteita jo varhain. Niemen kärkeen rakennettiin tiettävästi ensimmäisen kerran 1600-luvun lopussa joidenkin tykkien kenttälinnoite. Brunerskärin skanssi lienee sijainnut Tulliniemellä, jonka eteläisin kohta tunnettiin tuohon aikaan Skansholmenin nimellä. Jonas Månzonin merikirja vuodelta 1644 mainitsee Hangon sisääntuloväylällä Eldskärin, joka sai nykyisen nimensä Gustavsvärn (Kustaanvarustus) 1700-luvun loppupuolella. Kolmelle saarelle, Gustavsvärn, Gustav Adolf ja Meijerfeldt, rakennettiin merilinnoitus osana Ruotsin merilinnoitusketjua. Gustavsvärnille ja Gustaf Adolfille rakennettiin bastionijärjestelmään perustuneet, ulko- ja saaristoväylän sulkemiseen sekä kaupungin sataman suojaamiseen tarkoitetut linnoitukset. Pienempiä varustuksia rakennettiin Meijerfeldtin saarelle. Ensimmäinen kantalinnoitussuunnitelma valmistui 1792. Töihin ryhdyttiin Kustaa III:n sodan aikana 1789. Tuolloin rakennetut kenttälinnoitukset korvattiin 1790-luvulla rakennetuilla, majuri G.H. von Kiertingin hahmottelemilla, mutta varsinaisesti kapteeni Carl Nycanderin suunnittelemilla linnoituksilla. Nycanderin suunnitelmia ei kuitenkaan viety päätökseen, vaan työt jäivät kesken. Venäläiset jatkoivat saarilla ruotsalaisten käynnistämiä linnoitustöitä 1808-1809 ja uudestaan Krimin sodan alla 1850-luvulla. Itämaisen sodan aikana linnoitus puolustautui 1854 onnistuneesti englantilais-ranskalaista laivasto-osastoa vastaan. Siitä huolimatta Venäjän sodanjohto räjäytti kolmen saaren linnoituslaitteet elokuussa 1854, minkä jälkeen ne ovat olleet raunioina. Venäjä käynnisti 1910-luvun alussa Suomenlahdella Pietari Suurelle nimetyn laajan merilinnoituksen rakentamisen torjuakseen Preussin mahdollisen hyökkäyksen Pietariin. Suomenlahden suun pohjoisrannikolle rakennettiin ulompi asema, jonka linnakkeet ovat paitsi Russarössä, myös Utössä ja Örössä. Hankoniemen neuvostotukikohdasta sovittiin Moskovan rauhassa 13.3.1940. Koska tukikohdan päätoimin…
kunta: k078
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Tennistähti ja terroristi-novelli sijoittuu Rikhardinkadun kirjastoon.
references: Kuningatar ja muita naisia
spatial: i6422

Helsinkimenu
type: Dekkari
language: fin
spatial: i8838
spatial: Taidehalli
spatial: i8510
spatial: Ravintola Baker's
spatial: i8835
spatial: Ravintola Nokka
spatial: Ravintola Lasipalatsi
spatial: i7659
spatial: i6449
spatial: i8837
spatial: i8839
spatial: i8836
spatial: Ravintola Kokki
spatial: i8831
spatial: i7182
spatial: Ravintola Sundmans Krog
temporal: i116
kirjoittaja: i4157
kirjoittaja: i8822

Rinne, Jalmari
type: Nayttelija

metadescription 8999
modified: 2010-04-13T10:59:09+0300

description: 'Lokakuussa 1819 Nikolai Sinebrychoff kääntyi Helsingin uudisrakennuskomitean puoleen selittämällä huutaneensa julkisessa huutokaupassa oikeuden perustaa suurehkon panimolaitoksen kaupungin tarpeisiin sillä ehdolla, että rakennus valmistuu vuoden kuluessa. Maistraatin neuvosta hän pyysi sopivaa paikkaa uudisrakennuksilleen. Koska laitos kaipasi paljon tilaa ja pääsyn merelle, hän anoi paikkaa Hietaniemen torin eteläpuolisista rakentamattomista kortteleista. -- Hän siirsi Ullanlinnan polttimon samalle Hietalahden alueelle uusiin tiloihin 1829.' (s. 32)
references: i7429
spatial: Hietalahti

metadescription 3231
modified: 2010-09-17T11:20:37+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1861613~S9*fin

Ravintola Fennia
type: Ravintola
alternative: Fennia
is part of: i6404
is part of: i7424
is part of: Kluuvi
lat: 60.1718836798357
long: 24.9459900456777

Haapanen, Eero
type: Kirjailija

bibliographic citation: 'Johanna jäi seisoskelemaan kadulle ja katseli aikansa kuluksi, miten metropysäkin sisäänkäynti nieli ja sylki ihmisiä sisään ja ulos. Siinä oli suurkaupungin tuntua, metropolimaisuutta. Oikeastaan harmi, että hän sattui asumaan sen verran kaukana lähimmästä pysäkistä, että metroa ei juuri tullut käytettyä.' (s. 158 - 159)
description: Johanna vierailee Samuelin luona Ruoholahdessa.
references: i9852
spatial: i6361

metadescription 8641
modified: 2010-02-02T13:42:08+0300

Malminrinne 2-4
type: Osoite
alternative: Artturinlinna
is part of: Kamppi
lat: 60.1671200029152
long: 24.9305689304382

Kouvolan hallintokeskus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kouvolan keskuskirkko, kaupungintalo ja Kymen läänin virastotalo sekä näitä ympäröivät puistot muodostavat edustavan nuoren kaupungin modernin hallintokeskuksen. Kouvolan kaupungintalo sisältyy kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Kouvolan kaupungintalon sommittelu perustuu sisäpihaa ympäröivään tilakompositioon. Neliömäisen rakennuksen keskellä on polveileva sisäpiha, josta on käynti talon kolmessa siivessä sijaitseviin virastoihin. Neljännessä siivessä ovat salitilat auloineen. Ensimmäinen kerros on osin nostettu irti maasta ja se muodostaa ulkoisen jalankulkutason. Salpausselänkadun varrella, vastapäätä kaupungintaloa sijaitsee lääninhallituksen talo 1950-luvulta. Ruskeaksi rapatun lääninhallituksen talon seitsenkerroksista keskiosaa reunustavat matalat siivet. Kouvolan kirkko sijaitsee keskellä puistomaista tonttia Salpausselänkadun akselissa. Kirkkorakennus edustaa konstruktiiviset rakennusosat näkyville jättävää arkkitehtuuria, jossa päärakenteen muodostavat osittain ulko- ja osittain sisäpuoliset teräsristikot. Kirkon arkkitehtoninen muoto perustuu paikkakunnalla saatavissa olleeseen konepaja- ja rakennustekniikkaan. Erillinen teräsrakenteinen kellotorni risteineen osoittaa rakennuksen kirkollisen funktion. Ilmavan avara suorakaiteinen kirkkosali on sisustukseltaan epäsymmetrinen. 800-paikkaisen kirkkosalin sisäseinät ovat teräsrunkokehikkoon muurattua valkoista tiiltä. Lattia on ympäröivän maanpinnan tasossa. Keskikäytävä johtaa diagonaalisesti kirkkosalin poikki alttarille. Sen taustaseinänä on arkkitehti Jaakko Laapotin käsialaa oleva seinän rakenneruudukkoon sijoitettu apostolien tunnuskuvilla ja ristillä varustettu metallisommitelma. Erikokoisista yksiköistä koostuvat metallirakenteiset penkit ovat helposti siirreltävissä. Hallintokeskuksen lähituntumassa on kolmen tornitalon sarja keskustan maamerkkeinä.
alue: 60.871096981,26.694367879 60.871178782,26.694812019 60.871306830,26.695463604 60.871707015,26.696298484 60.871428463,26.696813026 60.871234496,26.697375353 60.871162211,26.697643450 60.871344786,26.698041097 60.872070683,26.699263046 60.871666533,26.700294750 60.871319156,26.701308438 60.870540905,26.701478656 60.870525021,26.701478805 60.870596422,26.703318392 60.870171766,26.703411012 60.870130362,26.702591728 60.867959231,26.698504017 60.868782394,26.696834356 60.869669511,26.695587485 60.871096981,26.694367879
historia: Kouvolan kauppalan ensimmäisen asemakaavan laati Jussi Paatela ja se vahvistettiin 1922 ja toinen, jonka pohjalta hallintokeskuksen seutu pääosin rakentui, Otto-Iivari Meurmanin johdolla useassa vaiheessa 1929-1933. Kauppala nimettiin 1948 entisen Viipurin läänin alueista muodostetun Kymen läänin hallintopaikaksi. Kauppala ja Kouvolan seurakunta lahjoittivat läänin virastotalon rakentamista varten aiemmin kirkon rakentamiseksi varatun paikan Salpausselänkadun ja Oppikujan kulmasta. Kymen läänin virastotalon suunnitteli rakennushallituksessa arkkitehti Helmi Pakkala-Väinölä ja se valmistui 1952-1954. Lääninhallinnon keskuspaikasta tuli kaupunki 1960. Kaupungintalona toimi vuoteen 1968 entisen apteekin puutalo osoitteessa Hallituskatu 9. Uutta kaupungintaloa ryhdyttiin suunnittelemaan 1959 ja sen suunnittelemisesta julistettiin arkkitehtikilpailu, johon jätettiin 58 ehdotusta. Kilpailun perusteella kaupungintalon saivat suunniteltavakseen arkkitehdit Bertel Saarnio ja Juha Leiviskä. Kouvolan kaupungintalo rakennettiin 1964-68 ja 1969. Kouvolan kirkon suunnitteli 1971 pidetyssä arkkitehtikilpailussa toisen palkinnon saanut Arkkitehtitoimisto Jaakko ja Kaarina Laapotti. Koska ehdotuksen kustannustasoa piti alentaa ja kirkon paikkamäärää lisätä, aloitettiin kirkon suunnittelutyö uudelta pohjalta. Kirkko valmistui 1978, jonka jälkeen Kouvolan seurakunta luovutti venäläisten 1913-1915 rakentaman kivikirkon Haminan ortodoksiseurakunnalle.
kunta: k286
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6946
modified: 2010-09-17T11:24:00+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070230~S9*fin

kirjastot
created: 2012-05-29T05:55:24.918+00:00
modified: 2012-05-29T05:55:25.161+00:00
preferred label: bibliotek @sv
preferred label: libraries @en

Halttunen, Kaarlo
type: Nayttelija

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Leppävaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.222023351,24.805940844 60.222699511,24.805951770 60.223395939,24.806036689 60.223611519,24.806712730 60.223716271,24.807116550 60.223701822,24.807725628 60.223664509,24.808434965 60.223317914,24.808737591 60.222376827,24.808982237 60.222208968,24.809188489 60.222006590,24.809038811 60.222020746,24.808906399 60.222031915,24.808593274 60.221873490,24.807913580 60.221660609,24.807894897 60.221599932,24.807685291 60.221507313,24.807352148 60.222023351,24.805940844
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k049
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: "Hänen keisarillisen korkeutensa kruununperillisen vierailu Suomessa" (Helsingfors Tidningar 22/19.3.1851), Topelius kertoo vierailusta Helsingissä 14.3.1851.
references: i4912
relation: Aleksanteri II

Salmela-Järvinen, Martta
type: Kirjailija

Keväällä Viikkiin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Viikki
temporal: i116
esittaja-musiikki: i229
saveltaja: Virtanen, Hannu

Joensuun kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joensuun kustavilainen kartano pää- ja talousrakennuksineen ja puistoineen on keskeinen osa Halikonlahden maassamme ainutlaatuista ja tiivistä kartanokeskittymää, joka on vuosisatojen kuluessa muodostunut Horn-suvun keskiaikaisperäisistä Åminnen, Viurilan ja Vuorentaan kartanoista. Kartanossa yhdistyvät henkilöhistoria, arkkitehtuurihistoria ja puutarhataide. Päärakennuksen puinen keskiosa on 1790-luvulta. Nykyisen uusantiikkisen ulkoasunsa rakennus on saanut uudistuksessa 1810-luvun alussa, jolloin ovat valmistuneet arkkitehti Gjörwellin suunnittelemat matalat siipiosat. Pääkerroksen huonesarja huipentuu itäisessä lisäosassa sijaitsevaan Armfeltin kirjastoon, jonka kiinteä sisustus on todennäköisesti myös Gjörwellin käsialaa ja tehty Tukholmassa ja Pietarissa. Kartanon pihapiiriin kuuluu yhtenäinen rivistö tiilisiä talousrakennuksia, jotka ovat rakennuttajansa toivomuksesta saaneet goottilaisen ulkoasun ja jotka ovat varhaisimpia profaaneja uusgoottilaisia rakennuksia maassamme. Näihin kuuluu arkkitehti Charles Bassin suunnittelema neliömäinen viljamakasiini vuodelta 1813. 1700-luvun lopulla perustettu puisto ympäröi päärakennusta ja jatkuu englantilaisena lehtipuita kasvavana luonnonpuistona Halikonjoen toisella puolella. Puisto on saanut nykyisen laajuutensa G.M. Armfeltin aikana 1810-luvulla. Kartanoa kehystävät viljelykset ulottuvat etelässä mereen ja pohjoisessa aina Halikon kirkolle saakka. Viljelysten läpi istutetut suorat koivukujat ovat peräisin 1800-luvun alusta. Pohjoiseen pitkin Halikonjokivartta kulkeva kahden kilometrin mittainen puukujanne johtaa kartanoon kiinteästi kuuluneelle Halikon keskiaikaiselle kirkolle. Kartano sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaalla Uskelan- ja Halikonjoen laakson maisema-alueella.
alue: 60.392856880,23.078381413 60.396061673,23.075629963 60.396106549,23.076230693 60.396099703,23.076495194 60.395984046,23.077598563 60.395907586,23.078495264 60.395774442,23.079579150 60.395767920,23.079632218 60.392177499,23.082656278 60.391976219,23.084497630 60.391328308,23.091551243 60.377725956,23.105213558 60.372091809,23.083452439 60.376108202,23.075569403 60.375914636,23.072099004 60.380416617,23.073276374 60.380939673,23.073490951 60.380945216,23.073587313 60.382175853,23.075118251 60.384055547,23.075171625 60.384948338,23.075135625 60.385608611,23.075108918 60.386072951,23.074150912 60.387519947,23.071021595 60.388939973,23.070103758 60.390986403,23.077613596 60.391510511,23.079537137 60.392856880,23.078381413
historia: Halikon Joensuu oli keskiajalla rälssisäteri ja siellä oli kivinen päärakennus jo 1500-luvulla. Hornien asumakartano se oli keskiajalta 1700-luvun jälkipuolelle saakka, jolloin kartanon omistajiksi tulivat Armfeltit. Kartanon nykyinen päärakennus valmistui 1790-luvulla maaherra Armfeltin ajalla. Hänen poikansa Turun akatemian kansleri Gustaf Mauritz Armfelt laajensi ja uudisti rakennusta 1810-luvulla arkkitehti C.C. Gjörwellin suunnitelman mukaan. Talouskeskusta kehitettiin samaan aikaan. Maataloutta harjoittavan kartanon pellot sijaitsivat 1780-luvulla pääosin kartanon pohjois- ja itäpuolella. 1900-luvun kuluessa Salon kauppala laajeni Joensuun kartanon pohjoispuolisille pelloille.
kunta: k734
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Salven eteen oli viritetty puinen terassikoroke. Taustalla kohosi Masa Yardsin telakan viimeisin ylpeys. Melkein kolmesataametrinen Carnival Legend. Suurempikin osattaisiin rakentaa, mutta se ei mahtuisi läpi Panaman kanavasta. Salve oli jotenkin siistiytynyt takavuosista. Kononen asettui ylätasanteen perimmäiseen nurkkapöytään. Sen taakse oli kasattu kaikenlaista tarpeellista. Kuten myrskylyhty, laivakello, shakkinappulat ja etenkin Otavan Iso tietosanakirja. Ehdottoman hyödyllinen väline kapakassa väkisin sikiävissä kiistoissa. Kononen aisti heti, että ravintolassa on edelleen hyvä meininki. Kursailemattomat asiakkaat ja ripeät tarjoilijat. Ei kuitenkaan mikään räkälä. Kononen ehti tuskin istuutua, kun Viidestä Pennistä Salveen siirtynyt Tepi kiikutti pöytään tuopin. - Terve. Keskioluttahan se oli. Kononen nautti muutaman tuopillisen ja niiden päälle talon kuuluisat paistetut silakat. Tukevaa muusia, rapeat kalat ja runsaasti voita."
references: Kononen ja contract killer
spatial: Salve, ravintola

metadescription 7063
modified: 2010-02-02T15:24:32+0300

Lapinlahden sairaala-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lapinlahden sairaala on Suomen vanhin mielisairaala ja lukeutuu Euroopankin vanhimpiin psykiatrista hoitoa varten rakennettuihin hoitolaitoksiin. Sairaalaa ympäröivä puisto puutarhoineen on kiinteä osa sairaalan potilashoidon historiaa ja yksi Helsingin tärkeistä historiallisista puistoista. Yli 160 vuotta jatkunut sairaalatoiminta on kehittänyt alueesta kulttuurihistorialtaan ja kasvillisuudeltaan ainutlaatuisen ja varjellut rakennusten säilymisen historiallisessa asussaan. Arkkitehti C.L. Engelin suunnittelema 1830-luvulla rakennettu Lapinlahden sairaala sijaitsee merenlahden rannalla Hietaniemen ja ortodoksisen hautausmaan vieressä. Engelin sairaalarakennus käsittää H-kirjaimen muotoon suunnitellun kompleksin, jonka osia ovat keskisiipi ja siihen liittyvät potilas ja taloussiivet. Itäisten siipirakennusten välisen pihamaan sulkee muurattu aita, jonka keskellä on ajoportin ja kahden käyntiportin muodostama porttirakennelma. Rakennusten askeettinen yleisilme muuttuu länsijulkisivussa, missä keveä galleriakäytävä yhdistää toisiinsa eteläisen ja pohjoisen potilassiiven. Alueen vanhin puurakennus on entinen maalarin- ja nikkarinverstas, joka on rakennettu vuonna 1882 (John Lybeck). Rannan tiilinen huoltorakennus, Venetsia, on rakennettu vuosina 1895 ja 1910. Lapinlahden sairaalan alue liittyy maisemakokonaisuuteen, jonka muodostavat siihen liittyvä rauhallinen merenlahtinäkymä, läheiset historialliset hautausmaat sekä Hietaniemen rannat. Puistossa, joka on nykyisin noin puolet entisestä, yhdistyy alueen alkuperäinen luonto ja vanha puistokulttuuri, minkä ansiosta puistossa on poikkeuksellisen runsas kasvilajisto. Maastossa on myös purettujen rakennusten perustuksia ja katkelma Krimin sodan aikaisesta, niemen eteläosassa sijainneelle patterille johtaneesta tykkitiestä.
alue: 60.169337477,24.916043418 60.166085142,24.916524742 60.165983165,24.914324413 60.165937447,24.912790276 60.166891183,24.909368129 60.168988268,24.910714786 60.169337477,24.916043418
historia: Esittäessään vuonna 1835 sairaalan sijoittamista Lapinlahden äärelle, hautausmaan viereen lääkintöhallituksen pääjohtaja C.D. von Haartman ja arkkitehti C.L. Engel korostivat paikan rauhallisuutta. Sopivan sijaintinsa, syvien vesiensä ja hyvän lähteensä vuoksi Lapinniemi tarjosi erinomaiset puitteet sekä rakennuksille että laitoksen tarvitsemille "promenadeille". Sairaalan päärakennus sijoitettiin niemen suojaiselle puolelle, kuitenkin niin lähelle rantaa, että rakennuksen potilassiipien kehystämä näkymä länteen ja luoteeseen säilyi avoimena. Engel laati Lapinlahden sairaalan piirustukset 1835 ja sairaala valmistui 1841. Potilassiipien jatkeet valmistuivat nykyiseen muotoonsa Julius Basilierin suunnitelmien mukaan heinäkuussa 1877. Idänpuoleisista siipirakennuksista toinen korotettiin 1890 Th. Granstedtin suunnitelmien mukaan 1890 ja toinen 1920-luvulla. Potilassiivissä tehtiin muutoksia vuosina 1905-1906 ja potilashuoneiden 1860-luvun jälkeen sellimäisiksi pienennetyt ikkunat avattiin alkuperäiseen kokoonsa vuosina 1906-1908. J. Ahrenberg ja E.A. Kranck suunnittelivat sairaalan peruskorjauksen, joka toteutettiin vuosina 1912-1913. Myös 1920- ja 1930-luvuilla rakennuksessa tehtiin runsaasti korjauksia, modernisointeja ja uudelleenjärjestelyjä, mm. uunit purettiin 1925, kirkko muutettiin poliklinikaksi 1925 ja hevostallin ja vaunuvajan paikalle tehtiin luentosali 1925-1927. Ylilääkärin asunto muutettiin sairaalatiloiksi 1968. Sairaalaa ympäröivä puistoalue käsitti koko Lapinniemen, yhteensä noin 17,5 hehtaaria. Aluetta alettiin kaunistaa heti sairaalan valmistuttua potilastyön avulla. Luonnonmaiseman, hoidetun puiston, hyötypuutarhan ja kukkatarhojen kokonaisuus koettiin alusta alkaen osaksi potilaiden hyvinvointia ja tervehtymistä. Puiston jäsentelyä voidaan pitää sairaalan ensimmäisten ylilääkärien L. Fahlanderin ja A.T. Sælanin ohjauksen tuloksena. Puistosta tuli 1800-luvulle ominainen maisemapuisto, maatäytöillä aikaansaatu vaihteleva avointen niittyjen, puuryhmi…
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eskola, Taneli
type: Kirjailija

Ekelund, Sara
type: Kirjailija

metadescription 9352
modified: 2010-08-02T13:51:42+0300

Rock Bar The Stage
type: Ravintola
alternative: Stage, ravintola
is part of: Iso Roobertinkatu
is part of: i34
is part of: Lost & Found, ravintola
lisätietoja: http://www.delifox.fi/stage/
lat: 60.1634479950418
long: 24.9413192312601

Narinkka 1988
type: Tietokirja
language: swe
language: MuuKieli
language: fin
relation: i6945
relation: Lindh, Johan Erik
relation: Engel, Carl Ludvig
spatial: i6609
temporal: i105
temporal: i106

metadescription 7657
modified: 2010-09-17T11:28:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1309998~S9*fin

voimistelusalit
created: 2012-05-30T07:46:23.457+00:00
modified: 2012-05-30T07:46:23.549+00:00
preferred label: gymnasiums @en
preferred label: gymnastiksalar @sv

Nikkolan ja Pirilän jokivarsiasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ilmajoen Nikkolan ja Pirilän taloryhmien edustavat eteläpohjalaisella viljelylakeudella sijaitsevan jokivarsiasutuksen kylärakennetta ajalta, jolloin Kyrönjoki toimi alueen pääkulkureittinä. Pohjalaistalojen päärakennusten julkisivut avautuvat joelle ja talousrakennukset on ryhmitetty niiden taakse. Tiiviisti rakennettua jokivarsikylää komeine puolitoista- tai kaksifooninkisine talonpoikaistaloineen on säilynyt muutamana ryhmänä. Parhaiten vanha asutusrakenne on säilynyt Pirilän, Fossilan ja Nikkolan alueilla, jossa talonpoikastalot pihapiireineen sijaitsevat vieri vieressä jokitöyräällä. Päärakennusten pitkät sivut ja puutarhat rajaavat pihaa joen puolelta talousrakennusten jäädessä tien puolelle. Ilmajoen rikasta talonpoikaista rakennuskulttuuria edustavat Nikkolassa Latva-Nikkolan ja Ala-Nikkolan talot 1800-luvun päärakennuksineen ja runsaine talousrakennuksineen. Joen vastakkaisella puolella on Herkoolin kartanomainen päärakennus vuodelta 1893. Pirilässä Ala-Pirilän, Pirilän, Keski-Pirilän, Rinta-Pirilän ja Yli-Pirilän päärakennukset muodostavat yhä erittäin tiiviin joen suuntaisesti rakennetun rivistön. Talousrakennukset on ryhmitetty maantien puolelle. Taloryhmän vastapäätä joen toisella rannalla ovat Ala-Fossi ja Keski-Fossi ja kaksikerroksinen Fossila. Nikkolan, Pirilän ja Fossilan pohjalaistaloista vanhimmat ovat 1800-luvun alkupuolelta. Joen länsirantaa seuraa ainakin 1600-luvulta samalla paikalla kulkenut Könnintie ja itäpuolella, kauempana rannasta nuorempi Nikkolantie. Nikkolantien varressa tien ja vanhan jokivarsiasutuksen väliin jää peltovyöhyke. Jokirannan asutuksen pohjoispuolella avautuu Kyröjoen Alajoen lakeus lukuisine latoineen ja jokisaunoineen. Nikkolan ja Pirilän jokivarsiasutus sijoittuu valtakunnallisesti arvokkaalle Ilmajoen Alajoki -maisema-alueelle.
alue: 62.759169508,22.592106825 62.758570116,22.593810678 62.758303385,22.594325424 62.758048653,22.594529608 62.757106215,22.593625940 62.756731696,22.593136053 62.755416975,22.590080695 62.755871346,22.588612292 62.755713714,22.586713220 62.755983168,22.585248665 62.756523600,22.584787979 62.757126746,22.584934928 62.758135925,22.584809332 62.758943397,22.587307596 62.759743269,22.588653343 62.759591844,22.590310664 62.759169508,22.592106825
historia: Kyrönjoen länsilaidalla, joen ja sitä myötäilevän maantien välissä oli aikoinaan Luhtaselan, Fossilan, Välkkilän ja Sihtolan kylien kilometrien pituinen yhtenäinen, pääosin kaksikerroksisten talonpoikaistalojen rivi. Joki oli seudun tärkein kulkureitti, ja pihapiirit rakennettiin edustaviksi joen suuntaan. Ilmajoen tärkein silta 1800-luvun alussa oli Nikkolan silta. Ainoa tie kulki silloin joen länsirannalla, ja Könnintien varrella maatilojen asuin- ja liikerakennusten pääjulkisivut rakennettiin tien suuntaan jo 1800-luvun loppupuolella. Joen liikenteellisen merkityksen vähentyi 1800-luvun aikana, ja 1900-luvun vaihteessa rakennettiin Nikkolantie Kyrönjoen itäpuolelle. Tällöin myös uudisrakentaminen siirtyi jokirannasta tien varteen.
kunta: k145
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Patteribaari
type: Ravintola
alternative: Ruokabaari
is part of: i3
lat: 60.2240982103482
long: 24.8609971255365

metadescription 5270
modified: 2010-09-17T11:25:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1492594~S9*fin

metadescription 8108
modified: 2010-01-26T20:00:40+0300

metadescription 5604
modified: 2010-09-17T11:07:53+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: " Aukiolta lähtee suoraan mäkeä ylös melko leveä katu, joka tuo mieleen asemakaavakonttorin viivoittimet ja harpit. Myös katua reunustavissa taloissa on leima, joka selvästi osoittaa niiden saaneen kaupungin rakennuslautakunnan siunauksen. Niistä huokuu jokin teoreettinen tarkoituksenmukaisuuden tavoittelu: kaikki ovat samannäköisiä, mielikuvituksettomia, patenttimakua noudattavia, kylläkin erilaisin, mutta hillityin ja taatusti yhteensointuvin värein maalattuja. Talojen välit ovat täsmälleen yhtä pitkät, ovet kaikissa samanlaiset, katot samanlaiset, eikä yhdessäkään ole pienintäkään yksilöllistä piirrettä, ei tietoakaan mieltä ilahduttavasta eloisuudesta. Kadun nimi on Intiankatu." (s.169-170)
description: Romaanin päähenkilö Tomas tapaa sattumalta kahvila "Intiassa" nuoruuden tuttunsa Nean. Nea työskentelee Arabian posliinitehtaassa ja asuu alivuokralaisena eräässä Intiankadun puutaloista. Tomasia ahdistaa ; hän ajautuu aika ajoin juopottelemaan ja silloin hän hakeutuu Nean luo Intiankadun asunnolle.
references: i9064
spatial: i9062

Koskinen, Artro
type: Muusikko
alternative: Mamba

metadescription 3909
modified: 2010-10-12T10:11:09+0300

metadescription 8368
modified: 2010-02-02T15:01:49+0300

metadescription 5864
modified: 2010-09-17T11:06:32+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Sorkan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sorkan kylä edustaa Satakunnan rannikolle varhaiskeskiajalla muodostunutta asutusta. Rakennuskanta muodostaa yhtenäisen ja tiiviin kokonaisuuden alavien peltojen ja jyrkästi nousevien kallioiden taitekohtaan. Kylä sijaitsee Sorkanperän lahteen laskevan Hiuknummenojan ja Raumalle vievän vanhan maantien varrella. Kylän peltomaisema muodostaa kapean vyöhykkeen suurien kalliomäkien välissä, Hiuknummenojan varrella. Kuusiston, Kylänpään, Nissilän, Juson ja Ala-Heinilän tiloilla on säilynyt perinteistä rakennuskantaa, joka muodostaa rakennustavaltaan yhtenäisen ja tiiviin kokonaisuuden. Rakennuksia on myöhemmin laajennettu. Sosiaalista kerrostumaa kyläasutukseen tuovat huvilanmallinen Alppirinne ja Mäkilän ja Tuomolan mäkitupa-asumukset.
alue: 61.179927090,21.544209934 61.183744298,21.541077658 61.184763044,21.543722350 61.182325399,21.551142034 61.183002424,21.555454411 61.181825396,21.564248610 61.178984716,21.567871272 61.177813025,21.566784442 61.179124172,21.559579672 61.179584052,21.553654246 61.179030843,21.547734732 61.179927090,21.544209934
historia: Sorkan kylän asuttaminen tapahtui varhaiskeskiajalla, jolloin kylä sijaitsi vielä kapean merenlahden pohjukassa. 1560-luvulla kylässä oli kaksitoista taloa. Osa Hiuknummenojan varrella olevista pelloista oli vielä 1900-luvun alussa meren peitossa. Sorkan alakoulu valmistui 1887 ja yläkoulu 1900-luvun alkupuolella.
kunta: k684
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8010
modified: 2010-02-02T15:42:39+0300

description: Hannamai perheineen asuu Ruoholahdessa.
references: Hinnalla millä hyvänsä
spatial: i26

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7378
spatial: i7222

vesijohdot
created: 2012-05-30T09:39:27.819+00:00
modified: 2012-05-30T09:39:27.979+00:00
preferred label: vattenledningar @sv
preferred label: water pipes @en

Sepän pajoja Helsingissä?
type: Fakta
content: Löytyykö Fallkullan tilalta tai muualta kaupungin alueelta kaupungin omistuksessa olevaa sepän pajaa? Helsinki-tiedotuksesta kerrottiin, että Fallkullassa ei ole sepän pajaa. Sepän töitä voi kuitenkin teettää Helsingin aikuis- ja ammattikoulutuksen Metallica-pajalla. Historialliseen sepän pajaan voi tutustua Viikin maatalousmuseossa, joka on avoinna sunnuntaisin. Metallica-pajan yhteystiedot: http://www.hel.fi/hki/opev/fi/Ty_pajat/Metallica-paja/Yhteystiedot Lisätietoa Viikin maatalousmuseosta: http://www.helsinki.fi/viikki/maatalousmuseo.html
language: fin
spatial: i9357
spatial: i8846
temporal: i116

Arabian tehtaat
type: Fakta
content: Minä vuonna valmistui Arabian yritystalo Hämeentie 153? Arabian ensimmäiset tehdasrakennukset nousivat vuonna 1874 Vanhankaupungin Kaanaan niityn kapealle kaistalle Hämeentien ja merenrannan välille. Tehdas otti uuden nimensä läheisen Arabian huvilan mukaan. Rakennuttaja oli ruotsalainen Rörstrandin keramiikkatehdas, joka oli edellisenä vuonna saanut luvan perustaa tytäryhtiön Suomeen. Tehdasta laajennettiin useassa vaiheessa: ensin 1890-luvulla ja uudelleen 1930- ja 1940-luvuilla. Vuonna 1937 valmistui uudisrakennus, jossa sijaitsi toinen tunneliuuni sekä tuotanto- ja toimistotiloja. Sodasta huolimatta Arabia sai rakennusluvan tehdaslaajennukselle vuonna 1941. Hanke toteutettiin kahdessa osassa ja se valmistui vuonna 1947. Hämeentien varteen oli noussut 9-kerroksinen rakennus, jonka kuusikerroksinen siipi yhdisti vanhaan tehdasrakennukseen. Uudisrakennuksessa sijaitsivat mm. koristeluosasto polttouuneineen ja taideosasto.
language: fin
spatial: i6565
temporal: i110
temporal: i106
temporal: i109
lisätietoja: http://www.arabia.fi/web/Arabiawww.nsf/file/tietoa_arabiasta_historia_historia_kokonaisteksti_su/$file/Historia_kokonaisteksti_SU.pdf

Kasarmi C84
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:52:49.755+00:00
modified: 2012-12-13T08:41:40.326+00:00
subject: p33985
subject: p18356
kuvailu: Varuskuntakortteliin sijoittuva kasarmi rakennettiin vuosina 1839-40. Sydänseinäisen rakennuksen pääsisäänkäynti oli keskushalliin, josta päästiin kasarmitupiin. Kummassakin kerroksessa oli kahdeksan tupaa. Julkisivua jäsenteli keskirisaliitti ja attika. 1840-luvulla ravistuneet lattiat uusittiin ja ahtaasta asumisesta johtunut kosteus haihdutettiin rakenteista siirrettävien rautauunien avulla lämmittämällä. Jokaiseen tupaan muurattiin venäläisen uunin lisäksi hollantilainen uuni ja tehtiin maalaustöitä. 1854 Viaporin varuskunta valmistautui sotaan, varuskunta kasvoi ja kasarmi sisustettiin väliaikaisesti naimattomalle miehistölle, lavitsat tehtiin 320 hengelle. 1855 purettiin peltikatto kaksinkertaisen hirsisen suojayläpohjan tieltä. Suojayläpohja vahvistettiin maatäytöllä. Krimin sodan jälkeen 1856 painava maatäyttö poistettiin ja hirsilatomuksen päälle tehtiin tavallinen peltikatto. Merivirasto luovutti rakennuksen maahallinnolle. 1863 pystytettiin tupiin pilarit suojakaton painon kannattamiseksi ja tehtiin kaksikerroksiset lavitsat. Ulkoseinät rapattiin sementtipitoisella laastilla ja alakerran lattiat palkkeineen uusittiin. 1866 muutettiin alakerta 32 perheellisen miehistön jäsenen asumukseksi. 1870-luvulla uusittiin taas uuneja. Kaksikerroksinen käymäläsiipi muutettiin yksikerroksiseksi. Keskushalliin rakennettiin huoneita perheelliselle miehistölle ja porrashuone kapeni reippaasti. Puiset portaat korvattiin kivisillä. Sisäänkäynti siirtyi sen seurauksena pois keskiakselilta. Alakertaan muurattiin suuret liedet tykistön keittiöitä varten. Kahdesta tuvasta tehtiin ruokala. 1877-79 poistettiin suojakatto ja tehtiin peltikatto, joka maalattiin. Yläkerta muutettiin naimattoman miehistön majoitustilaksi. 1880-luvulla korjattiin käymälän asfalttilattia ja vaihdettiin välipohjapalkit. 1886-87 kaljankeittämö siirrettiin porrashuoneen paikalle. Huoneen mukulakivilattia muutettiin tiililattiaksi, yksi ikkuna muutettiin oveksi ja välipohjaksi tehtiin kappaholvi. Entisent…
historia: Varuskuntakortteliin sijoittuva kasarmi rakennettiin vuosina 1839-40. Sydänseinäisen rakennuksen pääsisäänkäynti oli keskushalliin, josta päästiin kasarmitupiin. Kummassakin kerroksessa oli kahdeksan tupaa. Julkisivua jäsenteli keskirisaliitti ja attika. 1840-luvulla ravistuneet lattiat uusittiin ja ahtaasta asumisesta johtunut kosteus haihdutettiin rakenteista siirrettävien rautauunien avulla lämmittämällä. Jokaiseen tupaan muurattiin venäläisen uunin lisäksi hollantilainen uuni ja tehtiin maalaustöitä. 1854 Viaporin varuskunta valmistautui sotaan, varuskunta kasvoi ja kasarmi sisustettiin väliaikaisesti naimattomalle miehistölle, lavitsat tehtiin 320 hengelle. 1855 purettiin peltikatto kaksinkertaisen hirsisen suojayläpohjan tieltä. Suojayläpohja vahvistettiin maatäytöllä. Krimin sodan jälkeen 1856 painava maatäyttö poistettiin ja hirsilatomuksen päälle tehtiin tavallinen peltikatto. Merivirasto luovutti rakennuksen maahallinnolle. 1863 pystytettiin tupiin pilarit suojakaton painon kannattamiseksi ja tehtiin kaksikerroksiset lavitsat. Ulkoseinät rapattiin sementtipitoisella laastilla ja alakerran lattiat palkkeineen uusittiin. 1866 muutettiin alakerta 32 perheellisen miehistön jäsenen asumukseksi. 1870-luvulla uusittiin taas uuneja. Kaksikerroksinen käymäläsiipi muutettiin yksikerroksiseksi. Keskushalliin rakennettiin huoneita perheelliselle miehistölle ja porrashuone kapeni reippaasti. Puiset portaat korvattiin kivisillä. Sisäänkäynti siirtyi sen seurauksena pois keskiakselilta. Alakertaan muurattiin suuret liedet tykistön keittiöitä varten. Kahdesta tuvasta tehtiin ruokala. 1877-79 poistettiin suojakatto ja tehtiin peltikatto, joka maalattiin. Yläkerta muutettiin naimattoman miehistön majoitustilaksi. 1880-luvulla korjattiin käymälän asfalttilattia ja vaihdettiin välipohjapalkit. 1886-87 kaljankeittämö siirrettiin porrashuoneen paikalle. Huoneen mukulakivilattia muutettiin tiililattiaksi, yksi ikkuna muutettiin oveksi ja välipohjaksi tehtiin kappaholvi. Entisent…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14517840133536
long: 24.990695190429733

description: Romaani kertoo viikonlopusta Tilkassa kolmen potilaan, Takalan, Ahosen ja Kuulan, näkökulmasta.
references: i1774
spatial: Tilkka, sotilassairaala

metadescription 8270
modified: 2010-02-02T14:21:03+0300

metadescription 72
modified: 2009-04-29T08:22:14+0300

bibliographic citation: "Patteribaaria ei löydä kutsumanimellään. Täytyy mennä kahvilaan nimeltä Ruokabaari, Pitäjänmäentie 15:een, rautatiesillan ali - kaupungin keskustasta tultaessa. Patteribaari on kauttaaltaan punainen. Seinät ovat punaiset, pöydät ovat punaiset, myyntitiski ja hyllyt ovat punaiset. Oli helmikuinen sunnuntaipäivä, ja nälkä oli kurninut Nummisen suolissa jo pitkähkön ajan. Patteribaarista saa erinomaisia lihapiirakoita, ne ovat käsittämättömän hyviä. Täyte ei ole aivan tavanomaista, vaan siinä on ainakin kananmunaa muassa. Numminen siis tilasi mielipiirakkansa, pienen kahvin ja pullollisen olutta." (s. 20)
references: i7066
spatial: Patteribaari

Iso Roobertinkatu
type: Katu
alternative: Roba
is part of: i34
lat: 60.1628424559831
long: 24.9394729610963

metadescription 8604
modified: 2010-02-01T18:05:00+0300

Metroasemat väestönsuojina
type: Fakta
content: Voiko metron maanalaisia asemia tai käytäviä käyttää väestönsuojina? Kestävätkö ne pommin? Kyllä voi käyttää. Kuusi maanalaista metroasemaa: Hakaniemi, Kaisaniemi, Kamppi, Rautatientori, Ruoholahti ja Sörnäinen voidaan tarvittaessa muuttaa väestönsuojiksi. Toisen maailmansodan ajaltahan tiedämme, että ainakin Lontoon, Moskovan ja Madridin metroasemat toimivat pommisuojina. Jos Helsingissä sattuisi kriisitilanne, metrojunat ajettaisiin asemille ja asemat eristettäisiin tunneleista paineovilla. Nämä ovet on suunniteltu siten, että ne kestävät ”kohtuullisen” ydinräjähdyksen aiheuttaman paineaallon. Väestönsuojathan on tarkoitettu pääasiassa poikkeusoloja varten. Nykyaikainen suoja antaa suojan säteilyä, myrkyllisiä aineita, sortumia ja asevaikutuksia vastaan. Uudenaikaiset suodattimet suojaavat hyvin myös biologisilta ja kemiallisilta taisteluaineilta. Helsingin väestönsuojelu perustuu talokohtaisiin suojiin, joita lain mukaan on ollut pakko rakentaa jo 1950-luvun puolivälistä lähtien. Usein lähin suoja onkin oman talon kellarissa, sillä valtaosa suojapaikoista sijaitsee asuinkerrostalojen ja työpaikkojen yhteydessä. Jos väestönsuojaa käytetään muihin tarkoituksiin vaikkapa kerhotiloina, se on voitava kunnostaa väestönsuojaksi 24 tunnissa. Väestönsuojeluvälineet ja -laitteet on voitava ottaa käyttöön saman ajan kuluessa. Sitä paitsi pelastusviranomainen voi joskus perustelluista syistä päättää, että väestönsuojan on oltava käytettävissä lyhyemmässäkin ajassa. Talokohtaisten suojien lisäksi Helsingissä on kallioväestönsuojia, jotka voivat olla joko usean asuintalon tai työpaikan yhteisiä suojia tai yleisiä suojia. Yleiset väestönsuojat on tarkoitettu sellaisille ihmisille, jotka kaupungilla liikkuessaan eivät ennätä kodin tai työpaikan suojiin. Yleiset ja yhteiset suojat on merkitty puhelinluettelon karttalehdille sinisellä kolmiolla (yleinen) ja neliöllä (yhteinen). Metroasemat ovat yleisiä suojia. Kaisaniemi ja Rautatientori ovat paitsi yleisiä myös yhteissuojia.
language: fin
spatial: i6363
spatial: i6362
spatial: i6361
spatial: i6360
spatial: Kamppi
spatial: i6364
temporal: i116

metadescription 9079
modified: 2010-09-17T11:28:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1918677~S9*fin

metadescription 6575
modified: 2010-02-02T18:08:41+0300

metadescription 6909
modified: 2010-01-19T15:03:11+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Suomalainen, Tuomo
spatial: Temppeliaukion kirkko

metadescription 8864
modified: 2010-03-25T17:48:04+0300

Kärsämän kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kärsämän kylä on esimerkki Pohjois-Pohjanmaan jokivarsikylien takamaille, maantien varteen syntyneestä ulkotila-asutuksesta. Kärsämän kylä sijaitsee soisen maaston keskellä avautuvalla kapealla peltoaukealla, jonka halki virtaa pieni mutkitteleva Kärsämänjoki. Kärsämän kylän tilat ovat entisiä Temmeksen, Limingan ja Lumijoen ulkotiloja. Kylä koostuu useasta itsenäisestä, umpipihan muotoon rakennetusta pihapiiristä, joissa on runsaasti historiallisesti arvokasta rakennuskantaa, niin päärakennuksia kuin harmaita talousrakennuksia. Kylällä ja rakennusryhmillä on voimakas historiallinen leima. Kylän halki kulkeva maantie on 1700-luvun lopulla linjatun Savon kesätien paikalla.
alue: 64.551779999,25.780257885 64.550435330,25.786743510 64.549031046,25.794191398 64.549045586,25.795519786 64.547339329,25.796702866 64.547548001,25.798909051 64.547587021,25.803707385 64.546947450,25.807132292 64.545852948,25.809321602 64.544978623,25.807292287 64.543634172,25.810009077 64.542727850,25.811894385 64.542238043,25.814204594 64.541971157,25.816578823 64.541443014,25.818078256 64.538475940,25.820569027 64.538195240,25.819961526 64.536980624,25.820338426 64.536923016,25.821078978 64.535967696,25.820825043 64.535213015,25.821817238 64.535120021,25.822116420 64.533596937,25.818417835 64.533596326,25.810446487 64.534339596,25.808052132 64.534778269,25.808881353 64.535671392,25.807698645 64.536896480,25.805947429 64.538809006,25.802763137 64.537825797,25.800244517 64.540982405,25.792627107 64.542225827,25.789249583 64.540805690,25.786580840 64.545073093,25.772361302 64.548669892,25.773085813 64.551779999,25.780257885
historia: Rantsilan alue oli 1100-luvulta lähtien pirkkalaisten ja myös karjalaisten eränautinta-aluetta. Pääosa pysyvästä asutuksesta tuli alueelle keskiajan lopulla 1500-luvulla lähinnä Savosta. Oulusta alkanut Savontie rakennettiin kesämaantieksi 1770 luvun lopulla ja 1780 alkupuolella. Reitti kulki Kärsämän kylän poikki, ja vuoden 1806 tiekartassa Kärsämän talossa oli kestikievari. Kärsämän kylään perustettiin 1900-luvun alussa Suomen viimeinen käytössä ollut hevoskiertoinen meijeri sekä seurantalo. Kärsämän kylä liitettiin 2001 Rantsilaan, joka puolestaan yhdistyi Siikalatvaan 2009.
kunta: k791
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mies rajan takaa
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
temporal: i116
kirjoittaja: i2324

Karttulan viimeinen coyboy
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i608
saveltaja: i608

Pyhän Elian kirkko Helsingin ortodoksisella hautausmaalla
type: Tietokirja
language: eng
language: fin
spatial: i6480
spatial: i6479
spatial: i6609
temporal: i107
temporal: i106
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i115
temporal: i108
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i4282

metadescription 7026
modified: 2010-01-19T15:03:35+0300

Sulkavan kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Uitonsalmen molemmille rannoille levinneessä Sulkavan kirkonkylässä on kirkkomaiseman ohella kulttuurihistoriallisesti merkittävintä Alanteentien kaupparakennusten rivi, joka liittyy kirkonkylän 1900-luvun alkupuolella tapahtuneeseen kehitykseen. Sulkavan hallinto- ja liikekeskus on kasvanut virran etelärannalle ja Uitonvirran kirkonpuoleinen ympäristö edustaa kirkonkylän vanhinta kehitysvaihetta. Historiallisen kirkonkylärakenteen osia ovat maantien varteen keskittyneet 1822 rakennettu kaksoisristikirkko, kirkkomaa tapuleineen ja hautakammioineen, vanha kunnantalo sekä pitäjäntupa ja kirkkoa vastapäätä sijaitseva asuinrakennus. Uitonsalmen rakentamaton ranta muodostaa puistomaisen suojavyöhykkeen kirkon maisemalle. Tiittalan kartano kuuluu maisemallisesti Uitonsalmen kokonaisuuteen. Päärakennus on osittain kaksikerroksinen empiretyylinen keskeissalirakennus, jossa on leveä poikkipääty. Päärakennukseen liittyy talousrakennuksia ja puisto. Sulkavan pitäjänhallinnon ja kaupan keskus on muodostunut 1800-luvun lopulla Uitonsalmen etelärannalle. Salmen rantaa seuraavan Alanteentien varrella on tuosta vaiheesta säilynyt kirkonkylien 1900-luvun alussa vallinnutta rakennustapaa oivallisesti kuvastava rivistö rakennusvolyymiltään yhtenäisiä rakennuksia, joista useimmissa on alkuaan toiminut kauppaliikkeitä ja mm. meijeri.
alue: 61.788304262,28.371780396 61.794022100,28.353247857 61.795112387,28.349827162 61.796252733,28.349000127 61.798058743,28.354411612 61.796789296,28.357755125 61.792818005,28.364317475 61.793596198,28.371448276 61.790504015,28.373064310 61.789881778,28.374910089 61.787969797,28.374097404 61.788304262,28.371780396
historia: Uitonvirta on kapeimmillaan kirkon kohdalla ja se on saanut nimensä vanhan hevosten yliuittopaikan mukaan. Sulkavan seurakunta on entinen Idänlahti-niminen Säämingin kappeli. Omaksi seurakunnaksi Sulkava itsenäistyi 1630. Kirkon suunnitteli Charles Bassi ja sen rakensi Matti Salonen 1822. Rakenteellisten heikkouksien vuoksi kirkkoa muutettiin 1853 korottamalla keskiosaa ja kulmaulokkeita. Uudet piirustukset laativat E. Lohrman ja A.E. Granstedt. Rakennustyöstä vastasi J. Tolpo. Kirkon nykyinen sisäasu on 1960-luvulta. Kellotapulin rakensi hollolalainen Matti Petrell 1770. Kaksi ylintä kerrosta muutetiin kahdeksankulmaiseksi 1847 Taavetti Rahikaisen johdolla. Hautakammio on rakennettu vanhan kirkon hirsistä 1753 ensimmäisen kirkon paikalle. Tiittalan ratsutilan päärakennus rakennettiin 1830-luvulla C.L.Engelin laatiman suunnitelman mukaan.
kunta: k768
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Törnävän ruukinkartanon alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Törnävän ruukinkartano on monipuolinen kulttuurihistoriallinen alue, jossa nivoutuvat maakunnan teollisuushistoria, säätyläiskulttuuri ja museoalueen talonpoikainen rakennuskulttuuri. Seinäjoen vesimaisemaan liittyvä kartanon puisto ja luonnonsuojelualueeksi muodostettu Ruutipuisto sisältävät huomattavia maisemallisia arvoja. Östermyra on yksi Pohjanmaan järvimalmiruukeista. Ruukinkartanon rakennukset ja puisto ovat jokisuvannon itärannalla, länsirannalla oleva kapea Ruutipuisto on luonnonsuojelualue. Ruukinkartanon piha-alueen muodostavat empirekaudella rakennettu ruukin päärakennus ja kaksi lähes symmetristä siipirakennusta. Kartanon päärakennuksen ensimmäinen osa on valmistunut todennäköisesti 1806. Nykyiseen kokoonsa ja ulkoasun empiretyyliin rakennus on uudistettu 1830-luvulla. Kartanoa vastapäätä on kaksi asuinrakennusta, jotka on alun perin tarkoitettu ruukin sepille. Kartanolta lähtevän puistoakselin toisessa päässä on 1826 rakennettu empiretyylinen ruutitehtaan kokeiluhuone "Propeeri". Kartanon talouspiha talleineen, meijereineen, navettoineen ja työväen asuinrakennuksineen on sijainnut kartanopihan eteläpuolella. Rakennuksista ovat säilyneet mm. 1856 rakennettu kivinavetta ja 1841 rakennettu Pehtorintalo. Kartanon puistoa ja puutarhaa on hoidettu ammattimaisesti 1830-luvulta lähtien. Kartanonpuisto ja puutarha on ollut aidattu päärakennuksen kulmista siipirakennuksiin ja niistä edelleen maantielle. Sisääntulotietä ovat reunustaneet kaksiriviset koivukujanteet. Päärakennuksen länsipuolella on ollut pensasaidalla rajattu, symmetrisiin kortteleihin jaettu muotopuutarha. Ruukinalueeseen kuuluu Seinäjoen seurakunnan käytössä oleva Törnävän kirkko, joka on alun perin ollut ruutitehtaan ruutimakasiini. Teollisuushistorialliset muistomerkit, raudanvalmistukseen ja ruudin tuotantoon liittyneiden rakennusten rauniot ovat Tikkukosken ja Ruutikosken rannoilla. Nykyisin kartanon päärakennus toimii Seinäjoen kaupungin edustustiloina. Suurin osa muista rakennuksista on E…
alue: 62.761722011,22.834435596 62.762343407,22.834446938 62.763132191,22.833971884 62.763778965,22.833814484 62.764130200,22.832966623 62.764469862,22.832146582 62.765084279,22.833200219 62.765711069,22.834028926 62.766095953,22.834362914 62.767042425,22.834543122 62.768717323,22.834513146 62.768689969,22.837484065 62.764907153,22.838035402 62.764797156,22.839481762 62.765071128,22.840003890 62.764853109,22.840820600 62.764645680,22.841151521 62.761740163,22.848988791 62.760698323,22.852722549 62.760280632,22.855642021 62.759644075,22.855527896 62.759215736,22.855744489 62.758864583,22.856353214 62.758019353,22.857761799 62.757278041,22.855241443 62.758090637,22.854122341 62.758207263,22.849910009 62.761369708,22.840372222 62.760155562,22.837072266 62.761128937,22.835378660 62.761722011,22.834435596
historia: Östermyran ruukki sai privilegion harkkorautaa jalostavan manufaktuuripajan perustamiseen 1798. Ruukin perusti Seinäjoen Tikkakosken varteen vaasalainen porvari Abraham Falander. Uusi vaihe Östermyran historiassa alkoi, kun Falanderille (aateloituna Wasastjerna) 1804 myönnettiin privilegio kankirautavasaran ja kahden ahjon perustamiseen. Östermyran teollisuus- ja kartanoympäristön rakennutti pääasiassa Falanderin poika Gustaf Adolf ja myöhemmin hänen poikansa Gustaf August Wasastjerna. Kartanon päärakennuksen kaksikerroksinen osa rakennettiin 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Siipiosat rakennettiin 1833-34 paroni Karl Roesenkampffin piirustuksin. Samalla hirsirakennus rapattiin muistuttamaan kivirakennusta. 1860 valmistuneen lasiverannan suunnitteli arkkitehti Chiewitz. Östermyraan perustettiin Wasastjernan ja valtion yhteistyönä Suomen ensimmäinen ruutitehdas 1825. Ruutitehtaan rakennuksista valtio rakennutti alueelle ruutilaboratorion, Propeerin, jonka piirustukset laadittiin todennäköisesti intendenttikonttorissa. Ruudinvalmistus osoittautui raudanjalostusta kannattavammaksi. Erityisesti Saimaan kanavan rakentaminen ja ensimmäiset rautatietyömaat 1840-1860-luvuilla lisäsivät ruutitehtaan kannattavuutta. Tehdas toimi vuoteen 1890. 1830-luvun loppuvuosina ruukin raudantuotanto kohosi huomattavasti ollen ajoittain maan suurimpia. Tulipalot hävittivät Östermyraa ja tuotanto väheni jatkuvasti 1850-1860 -luvulla. Rakentaminen kartanoalueella oli vilkasta varsinkin 1800-luvun puoleen väliin saakka. Ruukin teolliseen toimintaan kuuluivat myös 1850-luvulla perustettu oluttehdas ja jauhomylly, luumylly 1860-luvulta sekä 1870-luvulla perustetut saha, värjäämö ja tamppaamo. Lähes kaikki kyseisistä tehdasrakennuksista on purettu. Gustaf August Wasastjerna jatkoi isänsä työtä 1850-luvulla ja hänen aikanaan kehitettiin kartanon maataloutta ja perustettiin Ähtäriin Inhan rautaruukki. Gustaf August oli lisäksi mukana perustamassa Tampereen Pellava- ja Rautateollisuusosake…
kunta: k743
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: tuotantorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Mulla rupes Tammisalon aikoina menee olosuhteisiin nähden turhan lujaa. Olin jotenkin ajautunut tai oikeastaan päässyt Kaisun ja Steissin jengiin. Se tais olla Cleo, joka vei mut ekalla kerralla Steissille. Jengi oli Stadin pelätyin ja pyörittiin iltaisin ja öisin Kaisaniemen puistossa ja rautatieasemalla. ... Meitä oli kymmeniä, usein jopa satoja. Yhteistä meillä oli ongelmallinen lapsuus ja järjetön kapina kaikkia auktoriteettejä vastaan. Yhdellä oli mutsi ja faija eronnu. Toisella oli kummatki vanhemmat delannu. Jollain oli faija tappanut mutsin ja sitten itsensä. Aika moni kävi siellä koulukodistakin käsin, tottakai salaa." (s.33)
description: Lido kuului nuorena Kaisaniemen ja Rautatieaseman jengiin.
references: i8659
spatial: i7424

Savolainen, Heikki
type: Nayttelija

Juhani Ahon tie 8
type: Osoite
is part of: i36
lat: 60.1559629378617
long: 24.94068439291

Bergholm, Katri
type: Kirjailija

metadescription 9315
modified: 2010-06-18T14:04:48+0300

metadescription 6811
modified: 2009-08-25T14:56:57+0300

metadescription 7286
modified: 2010-02-02T15:32:08+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: i7090

Tullihallituksen talo
type: Rakennus
alternative: Kalevan talo
alternative: Metsähallituksen talo, entinen
is part of: Kamppi
lat: 60.1656914341546
long: 24.9432297206617

Ravintola Maxill
type: Ravintola
alternative: Maxill
is part of: Kumianpää
is part of: i35
lat: 60.16043154908
long: 24.9461973488921

Michelspiltomin rautatieseisake
type: AreaOfInterest
kuvailu: Michelspiltomin seisake on ainoa alunperin yksityisen, kapearaiteisen Loviisa-Vesijärvi (Lahti) -radan entinen rautatieasema-alue, jonka rakennuskanta pihapiireineen säilynyt rakentamisvaiheen aikaisessa asussa. Yksityisin varoin rakennetun radan rautatierakennusten tyyppipiirustukset noudattavat Valtionrautateiden rakennusten perusmallia, mutta poikkeavat niistä mittasuhteiltaan. Punamullattu seisakerakennus käsittää kolme perättäistä huonetta, odotussalin, keittiön ja huoneen. Michelspiltomissa on asemarakennuksen lisäksi myös talousrakennus ja kellari. Michelspiltomin seisake kuuluu valtakunnallisesti merkittävien asema-alueiden suojelusta solmitun sopimuksen piiriin.
alue: 60.615572951,26.030209576 60.615261223,26.031059607 60.614987635,26.030582859 60.615331044,26.029731724 60.615572951,26.030209576
historia: Vuonna 1898 perustetun Loviisa - Vesijärven rautatieyhtiön rakennuttama rata avattiin liikenteelle 1900. Hämeen vesistöjen tavaraliikenteen yhteyksiä merisatamiin oli suunniteltu jo 1870-luvulla. Satamapaikaksi kaavailtiin joko Porvoota tai Loviisaa tai jopa molempia. Kaikkiaan 17 eriasteisesta asemasta 14 toteutettiin tyyppipiirustusten mukaan. Yhdysliikenne Valtionrautateiden kanssa alkoi 1904. Lahden saha osti huonosti kannattavan radan osake-enemmistön 1943. Rautatie myytiin Valtionrautateille 1950-luvun lopussa ja vuonna 1960 valmistui Loviisan ja Lahden välinen leveäraiteinen rautatie, jolloin myös rautatieyhtiö lakkautettiin lopullisesti.
kunta: k434
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9575
modified: 2011-03-17T12:56:16+0300

bibliographic citation: "Kuljettaja otti repaleen vastaan, käänsi vartensa kojelaudan suuntaan, tarkisti lappusta kohottamalla sen molemmin käsin silmiensä tasalle kuin olisi epäillyt kappaletta vääräksi rahaksi, palautti katseensa jälleen henkilömme suuntaan ja sanoi sitten kostealla äänellä "Kaisaniemi" ---" (s. 20)
description: Kaisaniemen puistossa odottaa tehtävä.
references: i2290
spatial: i7165

kellotapulit
created: 2012-05-29T07:02:59.224+00:00
modified: 2012-05-29T07:02:59.352+00:00
preferred label: bell towers @en
preferred label: klockstaplar @sv

I Helsingfors är husen inte speciellt vackra
type: Musiikki
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Backholm, Karl-Gustav
saveltaja: Backholm, Karl-Gustav

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7143
spatial: i8741

Kaartinen, Aija
type: Kirjailija

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Ossauskoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 66.152306398,25.125040650 66.147532180,25.123614077 66.142059481,25.108425108 66.142310682,25.103386459 66.144154174,25.101619383 66.146090624,25.103721576 66.149409649,25.109148587 66.151270168,25.112493785 66.152787030,25.115640307 66.153500937,25.118228749 66.153588009,25.121650439 66.152306398,25.125040650
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k845
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Discépolo, Enrique Santos
type: Muusikko

Maitokeskus
type: Rakennus
alternative: Maanviljelijäin Maitokeskus
is part of: Kamppi
lat: 60.1707186745186
long: 24.9340285087747

metadescription 7522
modified: 2010-02-02T15:35:15+0300

Suomenlinna buildings
type: Graph
data documentation: http://latest.vocab.at
description: This graph includes data about the history of buildings in Suomenlinna maritime fortress located off the coast of Helsinki. The RDF data has been extracted from the History of buildings map found in the Suomenlinna website @en
data dump: http://ldf.fi/poi/data
example resource: p50
uri space: http://ldf.fi/poi/suomenlinna/
vocabulary: poi

Luotsikatu 14
type: Osoite
is part of: i32
lat: 60.1677046755122
long: 24.9668980060472

Langinkosken keisarillinen kalastusmaja
type: AreaOfInterest
kuvailu: Langinkoski on ainutlaatuinen keisarihallitsijaan liittyvä rakennusmuistomerkki ja Keisarillisen palatsin ohella ainoa keisariperheelle pystytetty rakennus Suomessa. Venäjän keisarin Aleksanteri III:n toivomuksesta 1800-luvun lopussa rakennettu kalastusmaja sijaitsee Kymijoen suuhaarassa olevalla saarella. Kansallisromanttiseen henkeen rakennetun hirsihuvilan suunnittelusta vastasivat yleisten rakennusten ylihallituksessa arkkitehdit Magnus Schjerfbeck ja Sebastian Gripenberg, kiinteän sisustuksen ja kalusteiden muotoilusta Jac. Ahrenberg. Irtaimisto ja tekstiilit on hankittu osana kokonaissuunnitelmaa. Valamon munkkien rakentama avoseinäinen tsasouna on kunnostettu tsaariperheen käyttöön. Keisarillisen kalastusmajan lisäksi saarilla on yhtenäisen suunnitelman mukaan toteutettu hirsinen kalastajien asuinrakennus sekä kalan säilytyksen edellyttämät tarverakennukset. Langinkoski on osa Kymijoen laakson valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 60.490112566,26.887901341 60.486078376,26.890047206 60.485564717,26.884249559 60.487786193,26.882529478 60.487907216,26.881735244 60.488446207,26.881237179 60.489156227,26.882177256 60.490485542,26.882469845 60.491371673,26.883498366 60.490112566,26.887901341
historia: Siian ja lohen kalastus Kymijoen suuhaaran saarilla oli 1700-luvun lopulta lähtien ollut Valamon munkkiveljeskunnan yksinoikeutena. Suomen valtio lunasti lohikalastamot luostarilta 1847 ja kosken partaalle valmistui 1889 Aleksanteri III:lle suunniteltu kalastusmaja. Aleksanteri III ja keisarinna Maria Feodorovna lapsineen viettivät kesää säännöllisesti Langinkoskella aina vuoteen 1894 saakka. Itsenäisyyden ensi vuosina Langinkoski oli valtioneuvoston jäsenten kesänviettopaikkana ja vuodesta 1934 Langinkoski-seuran ylläpitämänä museona ja nähtävyytenä.
kunta: k285
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kausiasunto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ensimmäiset liikennevalot
type: Fakta
content: Mihin tuli Helsingin ensimmäiset liikennevalot? Helsingin ja Suomen ensimmäiset liikennevalot sijoitettiin Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteykseen. Ne otettiin käyttöön 5. lokakuuta aamulla klo 6.00 vuonna 1951. Tuolloisissa "liikenteenohjausvaloissa" ei ollut lainkaan jalankulkijoille tarkoitettuja opastimia vaan jalankulkijoiden oli tarkkailtava liikennettä ja vältettävä menemästä ajoneuvojen tielle. http://www.hel2.fi/liikenteenohjaus/arkisto/1valot.asp
language: fin
spatial: i7406
spatial: i6665
temporal: 1950-luku

metadescription 5827
modified: 2010-09-17T11:06:08+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Mäyrätie
type: Katu
is part of: i79
lat: 60.2006480136719
long: 25.0296794375799

metadescription 9811
modified: 2012-01-25T19:13:25+0300

metadescription 7782
modified: 2010-02-04T16:48:30+0300

F.E. Sillanpään kodit (Myllykolu)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nobel-kirjailija F. E. Sillanpään Hämeenkyrössä sijaitsevilla kodeilla on olennaista merkitystä Sillanpään elämänvaiheiden (nuoruus, kirjailijaksi ryhtyminen) ja elämäntyön (kirjallinen tuotanto) arvioinnissa ja tulkinnassa. Sillanpää on maaseutukuvauksissaan kertonut vaikuttavasti kotiseutunsa Hämeenkyrön maisemista ja paikallisten ihmisten elämästä. Sillanpään syntymä- ja lapsuudenkoti Myllykolu, nuoruudenkoti Töllinmäki sekä kirjailijan perheelleen rakennuttama huvila Saavutus ovat edustavia esimerkkejä aikakaudelleen tyypillisestä rakennuskannasta kirjailijan kuvaamassa kulttuurimaisemassa. Myllykolun torppa sijaitsee Kierikkalan kylässä, joka on Hämeenkyrön kansallismaiseman kulttuurista ja maisemallista ydintä. Sillanpään esikoisteokseen liittyvät maisemat avautuvat laajoina yli peltoaukeiden Kallioistenselälle yleisnäkymää hallitsevalta Sikomäeltä. Vaatimaton hirsipintainen rakennus on salvottu pitkänurkkaiseksi ja siinä on pieni kuisti. Pihapiirissä on myös pieni aitta ja paikalle siirretty saunarakennus. Myllykolun hirsilato on osa maastoon sulautuvan kesäteatterin rakenteita. Kunnan omistuksessa oleva Myllykolu on ollut museona vuodesta 1962. Töllinmäki, Sillanpään nuoruudenkoti Hämeenkyrön Heinijärvellä on vaatimaton 1800-luvun lopulla rakennettu tupa, johon on 1900-luvulla rakennettu peräkamari ja porstua. Myöhemmin 1970-luvulla tupa entistettiin ja katettiin uudelleen päreillä. Tupa on lautavuorattu pystyrimalaudoituksella ja jätetty maalaamattomaksi. Myös Töllinmäki toimii museona, joka on parhaiten säilyneitä kirjailijakotejamme. Saavutus, ajalleen tyypillinen mansardikattoinen huvila on rakennettu 1920-luvun alussa Kierikkalan kylään, Kirkkojärven rantaan. Nykyisin saavutus on Sillanpään vanhimman tyttären perikunnan omistuksessa.
alue: 61.583611411,23.212512884 61.583057726,23.212993871 61.582772769,23.213201291 61.582096214,23.214436034 61.581305333,23.213846863 61.580903362,23.212981797 61.581152898,23.212220178 61.581474144,23.211332842 61.581904896,23.210796906 61.582610886,23.209952993 61.582747813,23.210249748 61.583611411,23.212512884
historia: Myllykolun mäkitupa rakentui F.E. Sillanpään isän 1887 siirtämästä aitasta, johon lisättiin myöhemmin pirtti. Sillanpään vanhemmat ostivat konkurssin jälkeen 1905 Töllinmäen vaatimattoman tuvan ränsistyneenä ja kunnostivat siitä kodin. Sillanpää rakennutti perheineen Saavutuksen 1920-luvun alussa Tampereen kaupunginarkkitehti Bertel Strömmerin piirustusten mukaan, mutta käänsi sen sijoitusta paikalla saadakseen mieleisensä näköalan. Huvilan piti toimia perheen kotina, mutta vakituisesti Sillanpäät asuivat siinä vain neljä vuotta. Kirjailijan huonon taloudellisen tilanteen vuoksi perhe muutti Porvooseen kustannusyhtiön tarjoaman vakituisen työn perässä. Myöhemmin WSOY:n omistamaa huvilaa käytettiin kesähuvilana ja joulunvietoissa.
kunta: k108
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Marie Lüsch: Barndomsintryck från 1880-90-talet
references: Narinkka 1997
spatial: i6610

metadescription 320
modified: 2010-09-17T11:12:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1056805~S9*fin

bibliographic citation: Helsinki on kaunis, eikä yhtään surullinen. Iloisesti keikkuu mastot purjeveneiden. Itämeren helmi auringossa poreilee, ja minä pidän sinusta kii.
references: Turistit
spatial: Helsinki yleisesti

Tilkka, sotilassairaala
type: Rakennus
alternative: Keskussotilassairaala Tilkka
alternative: Tilkan sairaala
is part of: i17
lat: 60.1996618879051
long: 24.8987217434129

description: Salme Setälä asui Kaivopuistossa elokuusta 1939.
references: i7924
spatial: i37

Museosilta (Markkulan silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 62.141355200,23.092706418 62.141640451,23.092713322 62.141643527,23.093200573 62.141401411,23.093238313 62.141355200,23.092706418
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k250
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jollas
type: Kaupunginosa
lat: 60.163318059382
long: 25.080975387711

metadescription 8233
modified: 2009-12-30T14:18:17+0300

Ensimmäinen kaupunginjohtaja
type: Fakta
content: Kuka oli Helsingin ensimmäinen kaupunginjohtaja? 1930-luvun taitteessa uudistettiin kaupunkihallintoa ja perustettiin muun muassa kaupunginhallitus. Helsingin ensimmäiseksi kaupunginjohtajaksi valittiin tuolloin Antti Tulenheimo. Tulenheimo vaikutti aikoinaan myös Helsingin yliopiston rehtorina ja kanslerina.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i110
temporal: i109

metadescription 3083
modified: 2010-09-17T11:20:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1125550~S9*fin

metadescription 35
modified: 2009-04-29T08:22:22+0300

Valkeakosken tehtaat ja yhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Valkeakosken tehtaat ja niihin liittyvät laajat asuinalueet sekä useat yhteiskunnalliset rakennukset kuvastavat esimerkillisellä tavalla taajaman rakentumista teollisuuden ja vesistön yhteyteen. Kerroksellinen, 1900-luvun alkupuolelta aina 1960-luvulle rakentunut kokonaisuus kertoo monipuolisesti teollisuus- ja asuinrakentamisen kehittymisestä. Edelleen toiminnassa oleva suurteollisuus muodostaa näkyvän elementin metsä- ja vesistömaisemassa. Valkeakosken puunjalostusteollisuuden tehdaspaikat ovat Myllysaaressa ja Tervasaaressa. Myllysaari liittyy historialliseen kanavamiljööseen, missä punatiiliset tuotantorakennukset ja entinen kanavakasöörin talo vanhan kanavauoman tuntumassa muodostavat merkittävän kokonaisuuden yhdessä 1950-luvulla valmistuneiden uuden sulkukanavan, voimalaitoksen ja kaupungintalon kanssa. Tervasaaren tehdasalueen arkkitehtonisesti huomattavimmat osat ovat 1930-luvulla rakennetut punatiilinen paperitehdas ja konttori. Säteri Oy:n keinokuitutehtaan pääosin vuoteen 1945 mennessä valmistunut ja jo 1950-luvulla laajennettu tehdas kohoaa Mallasveden rannalla. Punatiilisen tehdasalueen reunalla on konttorirakennus, jonka pääjulkisivun lasiseinämä antaa valoa aulaan. Säterin tehtaan rakennukset, samoin kuin tehtaan asuinalueet, ovat arkkitehtien Martta Martikainen-Ypyä ja Ragnar Ypyä suunnittelemat. Valkeakosken teollisuuslaitoksiin liittyy korkeatasoisia teollisuuden ja Valkeakosken kauppalan asuntoalueita. Tehdasyhtiöiden asuntoalueet sijaitsevat pääosin Valkeakosken pohjoisrannalla. Etelärannalla ovat pääosin entisen kauppalan alueelle rakennetut asuinalueet Haka-alue, Kauppilanmäki ja Yrjölä. Omaleimainen Haka-alue, joka on Valkeakosken vanhin pientaloalue, koostuu 1930- ja 1940-luvulla rakennetuista taloista jyrkkälappeisine satulakattoineen. Aivan Vanajaveden rannassa olevan Kauppilanmäen vanhinta rakennuskantaa ovat Lempääläntielle ja Niementielle 1935-1939 rakennetut arkkitehti W.G. Palmqvistin ja rakennusmestari Esko Aron suunnittelemat viisi …
alue: 61.272840466,24.050922155 61.271546319,24.051572231 61.269580483,24.052359130 61.267456912,24.050874221 61.266713586,24.046165200 61.266589837,24.043014435 61.264586173,24.031078143 61.264213293,24.031380763 61.264039197,24.030030830 61.263088661,24.027166122 61.261355640,24.025977452 61.259781481,24.027329671 61.259050400,24.025843578 61.256873101,24.021187472 61.257938644,24.018415180 61.260173675,24.017190328 61.263912788,24.015502786 61.267386353,24.018998456 61.265842783,24.027252251 61.265699017,24.030471572 61.266151962,24.031413049 61.266390310,24.031677496 61.267129707,24.031265450 61.268632381,24.030391804 61.269338601,24.035444956 61.270046214,24.035065962 61.272992268,24.038415161 61.274027244,24.044924928 61.272840466,24.050922155
historia: Valkeakosken puunjalostusteollisuus alkoi Myllysaarella 1873, kun vanhalle Mallasveden ja Vanajaveden välisten koskien muodostamalle myllypaikalle perustettiin puuhiomo ja paperitehdas. Paikka tarjosi koskivoiman lisäksi kulkuyhteyksiä, sillä Valkeakosken kanava ja Apian avokanava oli rakennettu 1866-1869 yhdistämään Vanajaveden ja Längelmäveden seudut. Vanha paperitehdas rakennettiin monessa eri vaiheessa; vanhin osa valmistui 1880-luvulla. Koskimaisemalle tunnusomainen torni rakennettiin 1901-1905 uudelleenrakennusvaiheessa. Korjauspaja valmistui 1902 ja 1906 ja Sorrin hiomo 1907. Teollinen toiminta päättyi Myllysaaressa 1960-luvun loppuvuosina. Yhtiön 1940 perustama Jylhävaaran konepaja ja pulttitehdas siirrettiin tuolloin Myllysaaresta uusiin tiloihin. Selluloosan valmistus käynnistyi Valkeakosken tehtailla vuosien 1880 ja 1881 taitteessa Tervasaaressa, missä 1886 siirryttiin sulfaattikeittomenetelmään ensimmäisenä Suomessa. Sulfiittitehdas käynnistyi 1908. Tuotanto keskittyi vähitellen juuri Tervasaareen. Tervasaaren tehdasta on laajennettu ja uudistettu voimakkaasti viime vuosiin asti ja vanhemmat 1900-luvun alun rakennusvaiheet ovat säilyneet vain osittain. Paperitehdas ja konttori on rakennettiin 1936-1938 arkkitehti W.G. Palmqvistin suunnitelmien mukaan. Välirauhansopimuksen 1940 jälkeen Valkeakoskelle perustettu Säteri Oy korvasi Jääskessä sijainneen, tekstiiliteollisuudelle keinokuituja valmistaneen Kuitu Oy:n jäämistä rajan taakse. Yhtyneet Paperitehtaat Oy merkitsi osakepääomasta 15% ja siitä tuli yhtiön suurin yksityinen osakkeenomistaja. Yhtiö myös lahjoitti keinokuitutehtaalle 32 hehtaarin maa-alan Mallasveden rannalta. Rakennustyöt aloitettiin 1941 ja valkaistusta selluloosasta valmistetun keinokuidun tuotanto alkoi 1943. Yhtiöt rakennuttivat runsaasti asuntoja työväelleen. Ne myös avustivat työntekijöitään myöntämällä rakennuslainoja sekä tukemalla omia tyyppitalojen rakennushankkeita. Asuntoalueiden kaavoittaminen toteutettiin yhtenäisesti 1930-lu…
kunta: k908
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kanava
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: urheilurakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mäkelä, Aleksi
type: Ohjaaja

metadescription 6538
modified: 2010-02-05T15:36:37+0300

metadescription 8493
modified: 2010-01-21T17:47:28+0300

Museosilta (Nybro)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 62.475323729,21.340057397 62.475689489,21.340272461 62.475540463,21.341339107 62.475193384,21.340979191 62.475323729,21.340057397
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k545
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Naurissalmen silta
type: MuuPaikka
is part of: i79
lat: 60.1904016471552
long: 25.0178830554903

metadescription 8827
modified: 2010-03-17T15:35:20+0300

metadescription 6798
modified: 2010-02-04T16:41:31+0300

Hampparilaakso
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Kallio
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i237
saveltaja: Linkola, Jukka

Tuominen, Yrjö
type: Nayttelija

Lönnberg, Ghedi
type: Nayttelija

Söörnäsin kuvateatteri , elokuvateatteri
type: Rakennus
alternative: Sörnäisten rantatie 1
is part of: i43
is part of: i8165
is part of: Kallio
lat: 60.1800763866036
long: 24.9526810826371

Isokaari 11
type: Osoite
is part of: Lauttasaari
lat: 60.157165300078
long: 24.8674381603004

description: Kaivopuisto ja Ullanlinna ovat näyttämönä keväiselle ilolle.
references: i9334
spatial: i37

bibliographic citation: "Eräänä kesänä saavuin kunnianhimoisesti kahville Hietsusta rantavaatteissa 'yhdelle' polkupyörällä. Yllättäen alkuillan visiitti venyi taas pikkutunneille, mutta neuvokkaat baarimikot ottivat sykkelin narikkaan talteen, jottei se häipyisi yöllä Kampin kriminaalien mukaan. Unohdin aktiivisesti pyörän olemassaolon. Lisäksi kapakan soppi oli tuhannesti turvallisempi kuin yksikään pyöräteline tai -kellari. Kunnes eräänä iltana baarimestari Eki Eskobar ilmoitti: 'Sulle ei muuten myydä mitään, ennen kuin tsirppi roudaat ton fillaris vittuun täältä.' Kannoin kylmän viileästi pyörän takaisin kadulle. Ja tilasin tuopin." (s. 201)
description: Pauliina Tuomola: Teatro
references: i8878
spatial: Teatro, ravintola

metadescription 7249
modified: 2010-02-02T15:31:59+0300

Annina muutti Turkuun
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i139
saveltaja: i6670

Harjukadun, Onnelantien ja Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot (Harjukatu)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karjalankadun, Kymintien ja Onnelantien sekä Harjukadun varteen 1920- ja 1930-luvuilla toteutetut yhtenäiset pientalo- ja pienkerrostalot kuvastavat aikakautensa edistyksellisiä kaavoitusperiaatteita ja englantilaisperäisen puutarhakaupunkirakentamisen ihanteita voimakkaasti kasvaneessa maan nuorimmassa kaupungissa. Katunäkymät ja rakennuskannan yksityiskohdat ovat säilyttäneet poikkeuksellisen hyvin alkuperäisen mittakaavansa, yhtenäisyytensä ja yksityiskohtansa. Karjalankadun, Kymintien ja Onnelantien rakentaminen perustuu viipurilaisen arkkitehdin Otto-Iivari Meurmanin Lahden itäisille osille, Paavolan kaupunginosaan 1927 laatimaan asemakaavamuutokseen. Harjukadun länsiosa on muotoutunut puolestaan kaupunginarkkitehti Kaarlo Könösen 1936 laatiman kaavamuutoksen mukaan, joka pohjautui Meurmanin Lahden läntisten osien kaavaan vuodelta 1931. Kymintie on ainoa vanhan Paavolan kaduista, jolla alkuperäinen rakennuskanta on säilynyt kokonaisuudessaan. Karjalankadun varressa rakennukset ovat pienkerrostaloja. Talousrakennukset ovat vehreiden puutarhatonttien takaosassa. Meurmanin suunnitelman mukaisesti korttelin keskellä olevat talot ovat satulakattoisia ja kadunkulmissa olevat talot aumakattoisia. Rakennuspiirustukset ovat pääasiassa lahtelaisten rakennusmestarien käsialaa. Talot edustavat vaatimatonta klassismia. Rakennuskanta on peräisin pääasiassa 1930-luvun lopusta ja 1940-luvulta. Onnelantien rakennuskanta on pääasiassa peräisin vuosilta 1928-1936. Onnelantien suunnitelmassa on nähtävissä vuosisadan vaihteen englantilaisperäinen puutarhakaupunki-ideologia, jonka vahvoja puolestapuhujia Meurman oli. Noin puolet taloista on suunnitellut lahtelainen rakennusmestari Artturi Ekström. Muita suunnittelijoita ovat muun muassa rakennusmestarit Kustaa Kourula ja Emil Laine. Alue on rakentunut jyrkkään rinteeseen siten, että harjun puoleiset talot on sijoitettu etupuutarhan taakse ja pohjoispuolen talot kiinni katulinjaan. Puolitoistakerroksiset rakennukset edustavat eleetön…
alue: 60.980775164,25.648612528 60.981131713,25.642970603 60.981419027,25.643089263 60.981805263,25.643563519 60.981377291,25.648423281 60.981154173,25.648367381 60.981096868,25.648991284 60.980775164,25.648612528
historia: Viipurilainen arkkitehti Otto-Iivari Meurman laati 1927 asemakaavamuutoksen Lahden kaupungin itäisille osille. Paavolan alueelle, kuten Kymintien varteen rakennettiin pääasiassa lahtelaisten rakennusmestarien suunnittelemia pienkerrostaloja vuosina 1928-1936, Karjalankadun ja Onnelantien varteen 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla. Paavolan alue sommiteltiin yhtenäiseksi, säännölliseksi esikaupungiksi. Puutarhakaupunki-ideologian mukaan kadun pohjoispuolella olevien rakennusten vihervyöhykkeet ovat talojen takana ja kadun eteläpuolella rakennusten edessä. Kymintie rakentui yhtenäisesti heti arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin kaavan vahvistamisen jälkeen vuosina 1928-1936. Lahtelaiset rakennusmestarit, mm. Artturi Ekström suunnittelivat rakennukset professori Carolus Lindbergin laatimien tyyppipiirustusten pohjalta. Myös Karjalankatu ja Onnelantie rakentuivat arkkitehti Meurmanin 1927 laatiman asemakaavamuutoksen pohjalta. Onnelantien pientalot rakennettiin vuosina 1928-1936. Lahtelaiset rakennusmestarit, kuten Artturi Ekström, Kustaa Kourula ja Emil Laine suunnittelivat talot. Karjalankadun pienkerrostalot rakennettiin 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla ja niiden suunnittelijoina olivat lahtelaiset rakennusmestarit kuten Artturi Ekström, Vilho Kivinen ja Toivo Mäkinen. Lahden läntiset osat Meurman kaavoitti 1931. Harjukadun läntiselle osalle laati asemakaavamuutoksen 1936 kaupunginarkkitehti Kaarlo Könönen. Suurin osa Harjukadun länsipään pientaloista rakennettiin vuosina 1937-38 rakennusmestari Paavo Leiskallion suunnitelmien mukaan.
kunta: k398
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hietalahti
type: Kaupunginosa
is part of: Kamppi
lat: 60.16230071
long: 24.9253090339084

Munkkiniemen puistotie
type: Katu
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.1974451832955
long: 24.8797470878835

metadescription 9538
modified: 2011-02-08T18:06:49+0300

bibliographic citation: Virpi osti lasillisen kuohuviiniä lämpiön baaritiskiltä ja käveli seinänkokoiseen ikkunaan. Töölönlahti oli niin lähellä, että se tuntui miltei lainehtivan syliin. Oikeastaan hän piti enemmän Bulevardin vanhasta ja epäkäytännöllisestä oopperatalosta, koska siihen liittyi niin paljon lapsuudenmuistoja, tuoksuja ja tunnelmia ja ikiaikaista teatteripölyä, mutta uuden talon sijainti oli jokseenkin täydellinen. Töölönlahden valot kimaltelivat mustilla laineilla ja houkuttelivat lenkkeilijöitä rantapolulle jopa sateisena marraskuun iltana.
description: Kirjan kolmiodraaman henkilöt viettävät Carmen-oopperaillan.
references: i2136
spatial: i7213

Varkauden Kauppakatu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Varkauden Kauppakatu on mittakaavaltaan sekä kaupunki- ja katukuvaltaan yhtenäinen, pääosin 1940-50-luvun liike- ja asuinrakennusten reunustama katumiljöö kaupungin keskustassa. Se on edustava esimerkki aktiivisen kaupunginarkkitehdin suunnittelun vaikutuksesta kaupunkikuvaan. Sotien jälkeen Varkauden toiseksi keskukseksi Päiviönsaaren ohella kehittyi Taulumäen kaupunginosa ja sen pääkatu Kauppakatu. Sen katutilassa on yhtenäinen rakennusten mittakaava ja sijoittelu sekä erityisesti eteläpäässä myös arkkitehtuuri. Pääosa kolmikerroksisten rakennusten suunnittelijoista on tunnustettuja arkkitehteja, monet talot ovat kaupunginarkkitehti Kalevi Väyrysen töitä. Kauppakadun päässä näkyy Väyrysen suunnittelema korkea vesitorni, jossa on myös asuntoja. Väyrysen 1940-50-luvulla kaupunginarkkitehtina muovaamaa Varkauden kaupunkikuvaa arvostetaan esteettisesti ja teknisesti kestävänä.
alue: 62.312454409,27.879516476 62.313940883,27.875632322 62.315424333,27.872225775 62.316649007,27.869528673 62.317434036,27.871054259 62.313013845,27.881513714 62.312827483,27.880825160 62.312454409,27.879516476
historia: Maantie Kuopiosta Mikkeliin tarjosi luonnollisen kasvusuunnan uudelle asutukselle ja kaupalle, kun Varkauden kauppalan keskustan painopiste Päiviönsaaresta alkoi toisen maailmansodan jälkeen siirtyä Taulumäen suuntaan. Kauppakatu esiintyy alueen yleiskaavan laatineen arkkitehti Olli Kivisen suunnitelmassa. Arkkitehti Kalevi Väyrynen toimi kaupunginarkkitehtina Varkaudessa 10 vuotta 1948–1958. Tänä aikana hän suunnitteli ja toteutti kauppalaan lukuisia julkisia ja muita rakennuksia mm. ortodoksisen kirkon, kaupungintalon, vesitornin, Kisapuiston urheilukentän katsomon, Lehtoniemen ja Könönpellon koulut, talouskoulun, Längmaninkadun (nyk. Evantori) kolme taloa, Ahlstöminkatu 10 ja 12, Antinpuisto 8 ja Wahlinkatu 2, Luttilan siunauskappelin, Huvipirtti-työväentalon ja Kuoppakankaan asemakaavan. Kaupungin yleiskuvaan Väyrysen vaikutus oli oleellinen. Väyrynen on suunnitellut Kauppakadun liike- ja asuintalot 13, 15, 16, 21 ja 29. Muita suunnittelijoita ovat mm. Arthur Elg (19), Väinö Aalto (23), Seppo Hytönen (24, 42-22), A. Ahlströmin talotehtaan piirustustoimisto (25), Helvi Tissari (30) ja Antero Pernaja (33).
kunta: k915
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9798
modified: 2012-05-07T14:04:51+0300

metadescription 7151
modified: 2010-02-02T15:01:14+0300

Olofsborg
type: Rakennus
is part of: i32
lat: 60.167256206625
long: 24.9660868778989

metadescription 5456
modified: 2010-09-17T11:07:31+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9440
modified: 2010-10-27T18:41:18+0300

Kaunislehdon talomuseo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaunislehdon talomuseo on hyvä esimerkki Kainuun erätalouteen ja kaskiviljelyyn perustuneesta omavaraistaloudesta harvaan asutulla metsäseudulla. Vaara-asutusta edustavan Kaunislehdon yksinäistalon pihapiiri rakennuksineen on 1800- ja 1900-luvun taitteesta. Etelään viettävälle vaaran rinteelle rakennetun keskikoisen tilan pihapiirissä on kaikkiaan 18 rakennusta, joista osa alkuperäisellä paikallaan, osa siirrettyjä. Pihapiirin vanhin rakennus on ruoka-aitta vuodelta 1774. Päärakennus on vanha torppa, joka on toiminut myös kämppänä ja kouluna. Sen pirttiosa on 1920-luvulta, porstua, keittiö ja kamarit 1890-luvulta. Rahdinajajien talli on vuodelta 1825. Alueella on sauna, paja täydellisine pajakalustoineen, Hyrynsalmen viimeistä savupirttimallia edustava kruununtorpparin pirtti, piimäaitta, vaateaitta, jyväaitta, riihi, riihilato, masiinahuone, lammasnavetta, navettakota, navetta ja lato, käymälä, kongitalli, rahdinajajien talli, kamarirakennus ja heinälato. Museoalueella on nähtävissä myös rautahytti ja tervahauta.
alue: 64.625146930,28.380239438 64.623746820,28.381507533 64.621856153,28.380065090 64.622659338,28.368129244 64.625850557,28.371976910 64.625146930,28.380239438
historia: Kaunislehdon talon paikka on kaskettu useita kertoja. Maisema ja paikalle rakennettu torppa sai nimensä 1800-luvun alussa poltetun viimeisen kasken pohjalle kasvaneesta kauniista lehtometsästä. Hyrynsalmen kunnan omistaman Kaunislehdon talomuseon kokoaminen ja restaurointi aloitettiin 1967. Museo avautui samana vuonna.
kunta: k105
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Puutalojen Kallio
type: Tietokirja
description: Viehättävä kuvateos esittelee entiasaikain Kalliota puutaloineen.
language: fin
spatial: Kallio
temporal: i114
temporal: i116
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i106
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: Auvinen, Jari
lisatietoa: Nostalgisia tuokiokuvia vanhasta puutalojen Kalliosta, joka katosi suurelta osin vasta 1950- ja 1960-lukujen aikana. Viimeinen yhtenäinen puutalokortteli Kalliosta purettiin aivan 1970-luvun lopussa. Kirjan kuvat ovat pääosin Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkistosta. Kuvateoksen on koonnut Jari Auvinen apunaan Kallion Kulttuuriverkosto ry (www.kustantajalaaksonen.fi)

metadescription 7745
modified: 2010-09-17T11:26:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1347548~S9*fin

Urajärven kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Urajärven kartano edustaa syrjäiseen paikkaan, pienimuotoiseen, topografialtaan vaihtelevaan viljelymaisemaan syntynyttä pientä itähämäläistä kartanoa, jonka rakennuskanta on muotoutunut 1700-luvun lopun ja 1900-luvun alun välisenä aikana. Kartanoon liittyy lisäksi poikkeuksellista puisto- ja puutarharakentamista, kulttuuri- ja henkilöhistoriaa sekä pitkäaikaista museotoimintaa. Veden äärellä sijaitsevan, puiston ympäröimän päärakennuksen klassistinen ulkoasu ja korotus ovat peräisin 1840-luvulta. Kartanoon perustettu museo kuvastaa romantiikan värittämää kulttuuri-ilmapiiriä itähämäläisessä säätyläiskodissa. Kartanopihan mansardikattoinen toinen asuinrakennus on rakennettu kahdessa osassa 1780-luvulla: pohjoispäädyn tupa on vanhempi ja toinen tupa, sali sekä eteinen ja eteiskamari on lisätty laajennusvaiheessa. Kartanopiha, jonka kolmatta sivua rajaa pitkä aittarivi, avautuu poikkeuksellisesti kohti järveä eikä tulotielle. Päärakennuksen etupiha on muotoiltu geometriseksi puutarhaksi. Kartanon talousrakennukset, navetta, meijeri, vaunu- ja liiterivaja sekä väentupa muodostavat yhtenäisen rivin niemen itäreunaan. Kartanon omistajan Hugo von Heidemanin suunnittelema vapaamuotoinen maisemapuisto polveilee polkuineen järven rannalla ja puistometsässä, jonne on järjestetty maisemankatselupaikkoja ja pystytetty historiallis-romanttisia rakennelmia. Puistometsässä on myös antiikin temppeliä jäljittelevä, Harry Röneholmin suunnittelema von Heidemanien sukuhauta ja järveltä nousevan maisemaperspektiivin huipentumana kohoaa 1913 rakennettu puolipyöreä Valhalla-pylväikkö. Kartano sijaitsee II Salpausselän tuntumassa olevan viljelylaakson pohjoisreunalla, Urajärven rannalla. Kartanon eteläreunalla oleva vanha tielinjaus seuraa Toisen Salpausselän harjumuodostelmaa.
alue: 61.141906907,25.786552669 61.139696878,25.794681845 61.135293941,25.801057129 61.133418933,25.800153735 61.131923414,25.797304152 61.130634364,25.793373956 61.130515475,25.791360496 61.132157997,25.785964888 61.133798023,25.782667419 61.135989811,25.780603876 61.138954856,25.780936709 61.141242339,25.783167692 61.141906907,25.786552669
historia: Kartanon eteläpuolella, vanhan maantien varrella olevassa Urajärven kylässä oli 1560-luvulla 19 taloa. Vanhin Urajärven kartanoa koskeva asiakirja on vuodelta 1613, jolloin alue läänitettiin Claes Paikullille. Kartano muodostui 1653 luutnantti Berent Möllerin ottaessa viljelykseen viisi lahjoituksina saamaansa autiotilaa. Päärakennus rakennettiin 1806 yksikerroksiseksi ja mansardikattoiseksi, empiretyylinen kaksikerroksinen ulkoasu on peräisin 1840-luvulta. Urajärven kartano oli Heideman-suvun omistuksessa 1670-luvulta lähtien aina Suomen itsenäistymiseen saakka, jonka jälkeen kartano siirtyi testamentin mukaisesti Suomen muinaismuistoyhdistykselle. Urajärven kartano avattiin museona yleisölle 1928. Talousrakennukset kunnostettiin 1930-1950-luvuilla täyshoitola- ja matkailukäyttöön. 1830-luvun kivinavettaan sisustettiin 1950-luvulla Helsingin yliopiston varastokirjasto arkkitehti Olof Hanssonin suunnitelmien mukaan. 1960-luvulla rakennettiin Hanssonin suunnitelmien mukaan yliopiston tutkijoille kirjasto-, tutkija- ja asuintiloja aiemman tilanhoitajan asunnon paikalle. 1986 kartanomuseo puistoineen siirtyi Museoviraston omistukseen.
kunta: k016
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ojanen, Eero
type: Muusikko
alternative: Ertsi (lempinimi)

Klemola, Pertti
type: Kirjailija

bibliographic citation: Oli kerran pikkuinen kylä, oli kylä rattoisa niin. Sen nimi lie Pakilan kylä, niin minulle kerrottiin...
description: Kaarina Helakisan artikkeli "Helsingin viimeisistä idylleistä", Helakisa asui Pakilassa vuodesta 1975. Laulu "Muuan kylä".
references: i2999
spatial: Pakila

Itä-Pasila
type: Kaupunginosa
is part of: Pasila
lat: 60.2022856052709
long: 24.9396524134053

bibliographic citation: "Elina avasi ikkunan, kurkotti ympärilleen. - Kuudes kerros, hän laski. - Ja mikä näköala. - Onhan se melkoinen. - Melkoinen? Koko kaupungin sydän tämä on, Helsingin sydän. Ja Suomen sydän. Tuomiokirkko, säätytalo ja valtioneuvosto näkyvät. Mäen takana puoliksi piilossa presidentin linna. Suurtori ja yliopisto, jotka eivät tosin näy, mutta jotka ovat kuitenkin lähellä. Valtionarkisto, jonka lisärakennus on kuin kreikkalainen temppeli." (s. 51)
description: Elina ihastelee näkymää Auliksen perityn porvarisasunnon ikkunasta.
references: i9405
spatial: Kruununhaka

Kilpailu Kulosaaren sillasta
type: Fakta
content: Minkä nimisen kilpailuehdotuksen pohjalta Kulosaaren silta rakennettiin 1950-luvulla? Siltakilpailun voittaja oli diplomi-insinööri Bruuno Kivisalon ehdotuksellaan "Olympia". Kilpailu julistettiin helmikuussa 1949, aikaa annettiin puoli vuotta. Liikenne sillalla aloitettiin aluksi yksisuuntaisena joulukuussa 1957. Lähde: http://www.laurakolbe.net/sivut2004/Kulosaari.htm
language: fin
spatial: i8583
temporal: i110
temporal: 1950-luku

description: Arttu Jaalan kaksio sijaitsee Temppelikadulla.
references: i2126
spatial: Temppelikatu

Mariankatu 7
type: Osoite
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1699873470577
long: 24.9571924249845

metadescription 5952
modified: 2010-09-17T11:27:36+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: 'Hän pyysi keskusta hälyttämään partiot Sankin perään ja ilmoittamaan komisario Hirvelälle. Tilanne Iso Robertinkadulla jatkui.' (s. 143)
description: Ganstereiden keskinäiset epäselvyydet kulminoituvat episodiin, johon myös poliisi Mutanen työnsä puolesta ajautuu.
references: Premium bananas
spatial: Iso Roobertinkatu

Lankosken kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Merikarviajoen Lankosken pohjoispuolella olevan Lankosken kylän rakennuskanta viestii 1800-luvun puolivälissä alkaneen teollistumisen ja puutavarakaupan tuomasta vauraudesta. Kylä muodostuu Isotalon, Erkintalon ja Heikintalon tiivistä, arkkitehtuuriltaan edustavasta kokonaisuudesta. Päärakennukset on rakennettu 1800-luvun puolivälin jälkeen. Talojen ympärillä on Merikarvialle tyypilliset hyvin leveät ja korkeat kiviaidat. Lankosken vesivoima on mahdollistanut kylälle vaurautta tuoneen teollisuustoiminnan. Antti Ahlström aloitti myöhemmin laajaksi kasvaneen teollisuustoiminnan Lankoskelta. Ahlströmiin liittyvä Isotalo on suojeltu rakennussuojelulailla. Uusi maantie siltoineen on jättänyt vanhan tien kylätieksi, jonka varrella on vanha kaksiaukkoinen kivestä holvattu silta. Sillan kupeessa on Lankosken vanha kivirakenteinen mylly.
alue: 61.813019377,21.653379695 61.813774719,21.654960294 61.813207540,21.659280912 61.812314044,21.662775993 61.811924355,21.663297129 61.810989947,21.661062491 61.811004786,21.657958226 61.813019377,21.653379695
historia: Lankosken ensimmäiset asukastiedot ovat 1600- ja 1700-luvun vaihteesta. Koskessa oli jo 1700-luvun puolivälissä saha ja mylly. Myllyn takana oli Satakunnan ensimmäinen teollisuuslaitos, 1840-luvulla rakennettu pieni paperitehdas. Teollisuusmies Antti Ahlströmin teollinen ura alkoi Lankoskelta. Avioliiton myötä Antti Ahlström tuli 1850 isännäksi Merikarvian Lankosken kylän Isotaloon. Talossa oli maanviljelyn lisäksi Lankoskessa saha, jauhomylly, saviastiatehdas ja pieni paperitehdas. Kaksiaukkoisen kivisillan rakensi Maurits Tuorila 1887. Uusi silta valmistui 1960, jonka jälkeen vanha jäi pois käytöstä ja museosillaksi.
kunta: k484
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: silta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Tapio ja Ilmari Tapiovaara opiskelivat Ateneumissa, silloisessa Taideteollisuuskeskuskoulussa 1930-luvulla.
references: i8335
spatial: i6902

Pohjan ruukkiympäristöt (Antskogin ruukinalue)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kolme maamme vanhinta ruukkia, Antskog, Billnäs ja Fiskars, kuuluvat 1600-luvun suurvalta-ajan varhaisiin rautaruukkeihin kuvastavat erinomaisesti teollisuuden vaiheita 1600-luvulta nykypäiviin. Ruukkien erilainen myöhempi historia - Antskogin verka-, Billnäsin puusepän- sekä Fiskarsin rauta- ja konepajateollisuuden huomattavina teollisuuslaitoksina maassamme ilmentävät näiden teollisuudenalojen kehitystä eri vuosisatoina. Historiallisen Pohjan pitäjän ruukkiympäristöt ovat Länsi-Uudenmaan teollisuushistoriallisesti merkittävän ruukkiketjun osa. Ruukkeihin liittyy myös huomattavaa teollisuusarkeologista intressiä ja niiden uudempi maine liittyy aikansa modernia designiä edustavien tuotteiden tunnettuuteen myös maamme rajojen ulkopuolella. Fiskarsin ruukinalue on laaja Fiskarsinjoen varteen suurelta osin 1800-luvun kuluessa rakennettu kokonaisuus. Kolmikerroksinen Fiskarsin ruukinkartano 1800-luvun ensi kymmeneltä hallitsee ruukinkadun varressa ruukinmaisemaa. Fiskarsin päärakennus on merkittävimpiä empirerakennuksia maaseudulla ja siihen liittyvä ruukinkatu on ruukinalueitten vaikuttavimpia. Ruukinkadun varrella puistomaisessa ympäristössä ovat seurantalo, majatalo Värdshuset ja 1765 rakennettu ruukinkonttori, alueen vanhin rakennus, kadun toisella puolella viljamakasiini, hienotaepaja ja kuparivasarapaja. Ruukinkadun tiiviin katunäkymän muodostavat tornilla korotettu, alkuaan kouluksi ja talliksi tehty rakennus ja kiviset kaksikerroksiset empirekauden työväenkasarmit. Ylemmällä ruukinkadulla, nykyisellekin tuotantolaitokselle johtavan tien varressa, on yhtenäinen työväen punamullattujen asuinrakennusten rivistö. Yläruukin alueella on ns. Fiskarsin tehdas. Tiiviissä tuotantorakennusten ryhmässä kosken rannoilla lähellä patoa ovat ruukkihistorian tärkeimpiin lukeutuvat valimo, konepaja ja puhallushuone. Konepajan ruokalassa ja konttorissa toimii museo. Työväen ja virkamiesten asumuksia on myös vanhojen ruukinkatujen ulkopuolella, kuten aluetta reunustavassa kallioise…
alue: 60.177190726,23.592965963 60.177115700,23.595750209 60.174633914,23.594869322 60.172505627,23.599193792 60.171935141,23.605969079 60.169397590,23.605209175 60.169390134,23.594588025 60.168040268,23.593663135 60.167590110,23.587045830 60.168525105,23.584473570 60.170151200,23.585650513 60.171324354,23.588334526 60.173130407,23.589592440 60.177190726,23.592965963
historia: Malmin etsintä ja louhinta alkoi Suomessa 1600-luvulla. Historialliseen Pohjan pitäjään, jossa oli metsää, koskivoimaa ja Pohjankurun satama, perustettiin 1630 Antskogin, 1641 Billnäsin ja 1649 Fiskarsin ruukit. Rautamalmi tuotiin Ruotsista. Antskogin perusti tiettävästi Jacob Wolle (Wulff) ja rakensi masuunin ja kankirautavasaran. Masuuni lopetettiin 1649. Uusi kankivasarapaja valmistui 1734. Pajassa taottiin ainoana paikkana Suomessa takkirauta kankiraudaksi ns. vallonimenetelmällä 1779 asti. 1700-luvun lopulla Antskogissa jalostettiin kuparia. Antskog, Fiskars, Koski ja Kärkelä sekä Orijärven kaivos myytiin 1822 John Julinille. Proomuja varten Julin rakensi 1824 Antskogiin sulun, joka hävitettiin 1909, samassa kohdassa oli ilmeisesti masuuni. Nykyisin paikalla on pato. Kuparilaitos lopetettiin 1880. Julin perusti Antskogin ruukin yhteyteen verkatehtaan sekä vanutus- ja värjäyslaitoksen 1839. Verkatehdas valmistui 1841 ja sitä laajennettiin kankaiden väripainamista varten 1847. 1800-luvun lopussa Antskogissa oli kuparilaitoksen ja myllyn lisäksi villakehräämö, kutomo, värjäämö ja trikoonvalmistuslaitos. Tulipalon hävitettyä verkatehdasta 1900 rakennutti Antskogin Verkatehdas Oy suuren tehdasryhmän. Sarka-, tohveli-, ulsteri- ja pukukankaita valmistanut tehdas lopetettiin 1959, jolloin Oy Antskog Ab:n osakekanta siirtyi MAKO Oy:lle. Kiinteistöön kuuluivat 45 hehtaaria maata, teollisuusrakennuksia, lukuisia puisia asuinrakennuksia ja kaksi vesivoimalaa. Toinen voimala tuhoutui tulipalossa. MAKO Oy:n päätuotteet olivat palokalustot, pumput ja teollisuusventtiilit. Billnäsin masuunin ja kahden kankirautavasaran perusti Suomen vuorimestari Carl Billsten. Masuuni toimi noin 1639-1658. Billsten perusti Fagervikin ruukin 1646. Billsteneiltä ruukit siirtyivät 1723 Hisingille (aateloituna Hisinger), joilla Billnäs oli 1900-luvulle asti. Hisingit rakensivat kankivasarapajat kosken molemmin puolin. Tuli tuhosi ruukkia 1775 ja uudelleenrakentamisessa ruukki sai pitkälti nykyas…
kunta: k710
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: seurantalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 4374
modified: 2010-09-17T11:02:45+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1708525~S9*fin

Länsisatama
type: MuuPaikka
is part of: i27
lat: 60.1565926748305
long: 24.920158734661

metadescription 3542
modified: 2010-09-17T11:26:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1563714~S9*fin

metadescription 9167
modified: 2010-06-01T17:29:41+0300

1550 - 1700
type: PeriodOfTime
date: 1550-01-01T00:00:00
date: 1699-12-31T00:00:00

description: Sallamaria Tikkanen: Paratiisit ja niiden varjot (Helsingin rantaviivan muuttuminen ja kadonneet saaret).
references: i4998
spatial: i27

Nyberg, Fabian
type: Muusikko

Vaalan rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 64.558761395,26.847700943 64.557090958,26.835233625 64.557535270,26.834861767 64.557821033,26.834712259 64.558206335,26.838476402 64.558216137,26.838415441 64.558216110,26.838470494 64.559517438,26.847696885 64.558761395,26.847700943
kunta: k785
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pulsan rautatieasema-alue (pumppuhuone)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pulsa on vuosina 1867-1870 rakennetun Riihimäki-Pietari -radan asema, jonka ympärille on kasvanut Pulsan kylä kauppoineen ja kouluineen. Pulsa sijaitsee Latvanen-järven tuntumassa keskellä honkametsää. Knut Nylanderin suunnitelmien mukaan rakennetun asemarakennuksen ympärille muodostuu asuin- ja talousrakennuksista rautatieläiskylä, josta useita, ennen kaikkea junien huoltoon liittyviä, rakennuksia on purettu. Alueella on vielä 21 rautatieläisrakennusta. Asemapuiston menneisyydestä kertovat poikkeuksellisen komeat pensaat sekä kuuset, pihtakuuset, lehmukset ja jalavat. Asema-alueeseen liittyy läheisen Latvanen-järven rannalla oleva pumppuaseman hoitajan asunto talousrakennuksineen ja siitä kilometrin päässä niin ikään järven tuntumassa sijaitseva ratavartijan pihapiiri. Pulsan asema-alue on arvokas perinnemaisema.
alue: 60.928240084,27.962630458 60.928551160,27.960791403 60.928982198,27.960960320 60.928663662,27.963027223 60.928240084,27.962630458
historia: Riihimäen ja Pietarin rataosuus avattiin liikenteelle 1870, ja Pulsan asema valmistui viimeistään tuolloin. Pulsan asema sijaitsi Lappeenrannasta Säkkijärvelle kulkeneen maantien varrella ja Pulsa olikin Lappeenrannan radan rakentamiseen saakka vuoteen 1885 paikka, missä Saimaalle ja Lappeenrantaan ja päinvastoin kulkevat matkaajat vaihtoivat kulkuneuvoa. Karjalaan menevä posti jätettiin junasta Pulsan asemalla, mistä se kuljetettiin hevoskyydillä eteenpäin. Pulsan asema rakennettiin kolmannen luokan tyyppipiirustusten mukaan. Asemaa laajennettiin 1873-1874 sekä 1915. Pulsan asemapäällikön talo tuhoutui 1990-luvulla tulipalossa. Pulsan asemakylä on nykyisin hoitolakäytössä, ja rakennukset myytiin 2004 Pulsan hoitokotiyhdistykselle. Asemakylän kunnostusta vaalii Pro Pulsa –yhdistys.
kunta: k405
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Koskelantie 17
type: Osoite
is part of: i56
lat: 60.2105014372113
long: 24.9528010833277

metadescription 7114
modified: 2010-02-04T16:47:19+0300

Poroerotuspaikat ja -aidatI (Vuomaselkä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 68.290733911,27.250522241 68.290095021,27.247191831 68.288968454,27.244629235 68.289334460,27.238913864 68.291232217,27.232479771 68.293150396,27.231880978 68.294789284,27.236535999 68.294951034,27.243456420 68.292849475,27.251859636 68.290733911,27.250522241
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k758
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jörgen Petersenin Twist-orkesteri
type: Muusikko

Cortina Jets
type: Muusikko

metadescription 7374
modified: 2010-02-04T16:47:28+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: Simonlinna

Ratakatu 9
type: Osoite
alternative: Insinööritalo
is part of: i7578
is part of: i8007
is part of: i34
lat: 60.1632232518238
long: 24.9435702045178

metadescription 7708
modified: 2010-09-17T11:25:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1275372~S9*fin

metadescription 5679
modified: 2010-09-17T11:08:20+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Talon suunnitellut rakennusmestari
references: i7132
spatial: i7136

Näkymiä Liekkihotellilta ja keskustelua + Alkoholisteja kuollut syyspakkasissa
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i26
spatial: i7531
temporal: 1960-luku
lisatietoa: Vuosien 1967-68 syyspakkasissa menehtyi joukoittain asunnottomia alkoholisteja. He saivat yömajakseen Helsingin Ruoholahdessa sijainneen Lepakon.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

metadescription 172
modified: 2009-10-01T15:36:16+0300

Lapinlahden sairaala
type: Rakennus
is part of: i25
lat: 60.1677663215201
long: 24.9126297490416

metadescription 7968
modified: 2010-02-02T15:42:40+0300

bibliographic citation: Paljon myöhemmin mulle selvisi, että me asuttiin silloin Toukolassa, paikka oli vielä täynnä kallioita, varastoja ja seitsemän sortin nyrkkipajoja, siellä ei asunut meidän lisäksi juuri muita ihmisiä, yövartijoita lukuun ottamatta. Tornitalo-Auschwitz ja uudelleenristiminen Itä-Pasilaski oli vasta hailea kajastus horisontissa.
description: Rööri asui isänsä kanssa Toukolassa.
references: Mistä on mustat tytöt tehty?
spatial: i53

bibliographic citation: Skatta herää unisin Nokin
references: i943
spatial: i32

metadescription 506
modified: 2010-09-17T11:12:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1228666~S9*fin

Yö saapuu
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i488

description: Kaisa Virtanen, Eeva Mäkimaan äiti on hoidettavana Eiran sairaalassa.
references: i2803
spatial: i6576

Mustikkamaan juhannusjuhla ja Hurriganes
type: Fakta
content: Keitä esiintyjiä oli Mustikkamaan juhannusfestareilla 1975? Minä vuosina Ganes esiintyi, ja minä vuosina pippalot yleensäkin pidettiin? Verkkolähteen mukaan Hurriganes esiintyi vuonna 1975 ja myöhemminkin Mustikkamaan juhannusjuhlissa. Juhlia on vietetty Mustikkamaalla ainakin 1970-luvulta 1990-luvulle. http://www.hurriganes.se/turneguiden/index.html
language: fin
spatial: i83
temporal: i114

Lutherinkatu
type: Katu
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1723003407771
long: 24.9246044311046

Satu ja Totuus
type: MuuPaikka
alternative: Zacharias Topeliuksen muistomerkki
is part of: i6708
is part of: i33
is part of: i7998
is part of: i6610
lat: 60.1673605531201
long: 24.9445456770385

metadescription 7610
modified: 2010-02-02T18:27:24+0300

metadescription 2460
modified: 2011-09-12T13:45:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1810692~S9*fin

metadescription 8085
modified: 2009-12-28T14:07:03+0300

metadescription 5581
modified: 2010-09-17T11:07:59+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Hakaniemi oli solkenaan kylmästä sinistä sakkia, taivas oli vetäytynyt pilveen ja pohjoisesta kävi vappuinen tuuli. Mentiin rohkeasti sekaan ja Aili sai heti kärkeen housutytölle tarkoitetusta markkinapallosta otsaansa." (s. 71)
references: i2321
spatial: i43

Kaivopuiston huvilat
type: Rakennus
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1582300650576
long: 24.957359473811

Ala-Temmeksen jokivarsitalot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ala-Temmeksen jokivarsiasutuksen poikkeuksellisen komea ja vauras rakennuskanta ilmentää 1800-luvun vaurasta pohjoispohjalaista talonpoikaisarkkitehtuuria. Temmesjoen rannoilla ovat kylän kantatalojen umpipihaiset rakennusryhmät, joista arkkitehtuuriltaan merkittävimmät ovat Pääkkö, Marttila, Teppo, Ala-Elsilä, Yli-Elsilä, Punttala, Ollila ja joen yläjuoksulla Pehkonen. Savikkoinen tasanko on tarjonnut hyvät edellytykset maanviljelylle. Tepon vanhan kantatilan pihapiiri noudattaa keskiajalla kehittynyttä rakennusten sijoittelutapaaa, joka lounaissuomalaisten kartanoiden ja virkatalojen esimerkin mukaan yleistyi vähitellen myös talonpoikaisissa pihoissa Pohjanmaalla. Rakennukset sijoitettiin umpipihaksi neliön muotoon. Pohjois-Pohjanmaalla rakennuksin rajattiin yleensä miespiha ja karjapiha jätettiin sen ulkopuolelle. Tepon umpipihassa on päärakennuksen lisäksi pitkä talli, vanha asuinrakennus, johon on liitetty leipä- ja viljapuoti sekä L-kirjaimen muotoinen navetta. Joukko vajoja ja aittoja sekä sauna sijoittuvat pihapiirin ulkopuolelle. Myös Pehkosen rakentamisessa heijastuu toisaalta pohjalainen traditio, toisaalta säätyläisasuntojen rakentamistapa. Jokivartta myötäilevältä maantieltä erkaneva Pehkosen tie ylittää joen ansassillan, ja joen länsirannalla Pehkosen tilan kaksikerroksinen väentupa muodostaa pihapiirin sulkevan muurimaisen rakenteen, jossa oleva läpikäytävä johtaa neliömäiseen pihaan. Rappaamaton ja yksityiskohdiltaan empiretyylinen päärakennus on muurattu tiilestä 1852. Salissa on koristemaalari Gustaf Holmqvistin rappauspinnalle liimavärillä tekemät harvinaislaatuiset maisemamaalaukset. Ala-Temmeksen kylän halki kulkeneesta vanhasta Savon maantiestä on säilynyt osuus Pehkosen talosta etelään, ulottuen Tyrnävän kunnan puolelle. Tie on oivallinen esimerkki siitä, miten tien linjaus on ollut kiinteä osa maisemaa ja asutusta. Ala-Temmeksen asutus liittyy laajaan aluekokonaisuuteen, joka tunnetaan Limingan niityt -nimellä ja jolle on tunnusomaista tasais…
alue: 64.757844708,25.562705517 64.755590215,25.561103226 64.753411473,25.562787078 64.752808269,25.554928944 64.752029863,25.554951294 64.751820756,25.553825285 64.753105595,25.551649180 64.753090165,25.548951276 64.752013650,25.540688744 64.754279712,25.541819002 64.755548391,25.541775200 64.757435094,25.540592702 64.758933633,25.540462757 64.760336860,25.540239651 64.762507562,25.539139604 64.766032235,25.537081684 64.768195329,25.536276528 64.770858818,25.536230581 64.773280766,25.537205378 64.775382601,25.537632389 64.776670610,25.535517593 64.779361276,25.537253743 64.778149083,25.547954850 64.778359931,25.554560119 64.779196379,25.554564449 64.779678983,25.564836878 64.777384252,25.574521195 64.774386828,25.573413392 64.774288655,25.564120029 64.772188654,25.563743090 64.770078206,25.564549611 64.769575111,25.564730501 64.768952183,25.567283713 64.768932668,25.568673385 64.767700032,25.569458799 64.766343065,25.563050845 64.765917637,25.555410917 64.764644651,25.555427461 64.764655026,25.553112802 64.762558587,25.553096549 64.762209521,25.556872391 64.762052164,25.558574038 64.761758715,25.560003795 64.759704349,25.562066847 64.757974601,25.561387669 64.757844708,25.562705517
historia: Temmesjoen varsi oli jo 1500-luvulla tiheään asuttua viljelyseutua. Tepon tilan maat kuuluivat 1500-luvulla Hyryn tilaan, josta muodostettiin 1600-luvulla neljä tilaa. Pehkosen tila perustettiin todennäköisesti 1500- ja 1600-luvun taitteessa. Vuonna 1846 jokivarren maisemaa ja asutusta kuvattiin näin: "Matkustavaista hämmästyttävät monet talonpoikaistalot, joita on miltei jatkuvasti milloin lähellä, milloin kauempana maantieltä. Talojen välissä virtaa joki, jonka yli on paikoitellen rakennettu kekseliäästi koristeltuja siltoja; ympäristössä on hyvin hoidettuja peltoja. Rakennuksia on paljon; vanhojen viereen pystytetään uusia. Monet täkäläistä taloista on rakennettu niin ylellisesti, että ne muistuttavat enemmänkin herraskartanoita kuin talonpoikaisasumuksia."
kunta: k425
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: kyla
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8419
modified: 2010-02-03T16:03:07+0300

Pasilan liittäminen Helsinkiin
type: Fakta
content: Tuo etäinen pohjoinen kylä nimeltään Böle (Pasila), minä vuonna se liitettiin kaupunkiin? Pasila liitettiin Helsinkiin vuonna 1912. Wikipediassa tapahtuma selostetaan seuraavasti: Vähän Huopalahden kylässä olevan Böhlen maistraatintilan maille alkoi 1890-luvun lopulla syntyä asuntoja. Pasilan eli Fredriksbergin esikaupungiksi nimitetyn alueen asukkaat tekivät 1906 ensimmäisen aloitteen alueen liittämiseksi kaupunkiin. Vuonna 1908 Helsinki osti 67,86 hehtaarin alueen hallintaoikeuden itselleen. Kaupunkiin alue liitettiin 1. toukokuuta 1912.
language: fin
spatial: Pasila
temporal: i107

Dreamsongs
type: Kaunokirjallisuus
description: fantasiakirja
language: MuuKieli
spatial: Suomenlinna
temporal: i105
kirjoittaja: Martin, George R. R.

metadescription 5915
modified: 2010-09-17T11:08:46+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kustaanmiekan rantavarustus
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T10:10:12.118+00:00
modified: 2012-12-27T13:41:38.12+00:00
subject: varustukset
subject: tenaljit
kuvailu: Kunnostustyöt Kustaanmiekan rantavarustuksen lähtötilanteena oli arkkitehtonisesti ja historiallisilta kerroksiltaan selkeä varustus, joka oli yleiskunnoltaan huono eikä sen vedenpoistojärjestelmä kokonaisuutena enää toiminut. Muurin lakien turvepeite oli kulunut, mikä johti vesieristyksen turmeltumiseen ja veden pääsyyn muurin sydämeen. Korjaustyössä kivimuurin kunto saneli työn laajuuden. Muuria ja maakerroksia purettiin mahdollisimman vähän, muuria syvätäytettiin laastilla, joka oli sekoitettu hydraulisesta kalkista ja hautakalkista. Vesikouruja, vedenheittäjiä ja vedenpoistoaukkoja uusittiin ja korjattiin, maan kallistuksia kunnostettiin ja maapeitteitä turvetettiin. Korjaustyöhön käytettiin graniittia, laastia, tuohta, savea ja turvetta; samoja materiaaleja, mistä varustus on rakennettu. 1920-luvun korjauksen betoniset listakivet korjattiin betonilla. Vaikeissa vesieristyskohdissa käytettiin lyijypeltiä. Varsinaisen muurinkorjaustyön lisäksi kunnostustöihin sisältyi ranta-alueiden maisematöitä: puustoa karsimista ja maaston muotoilemista sekä kulutusta kestävien reittien perustamista. Sen lisäksi muutamia tykkejä palautettiin varustukseen vanhoille paikoilleen sekä rekonstruoitiin yksi 1700-luvun tykkilavetti. Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Kustaanmiekan salmea äärimmäisenä etelässä suojaavan rantavarustuksen rakennustyöt käynnistyivät vuonna 1750 ja varustus oli pieniä viimeistelytöitä lukuunottamatta valmis jo vuonna 1753. Rantavarustus perustettiin suoraan kalliolle ja se seuraa taitteisena rantaviivaa aina keskuslinnoituksen eteläisimmästä kärjestä Kuninkaanportille asti. Kuninkaanporttia lähinnä oleva linnoitusluiska tukimuureineen rakennettiin vasta vuosien 1753-54 aikana Kuninkaanportin rakennustyön yhteydessä. Rantavarustuksessa on kaikkiaan 22 kasemattia, joista osa oli alkuaan selustaan päin täysin avoimia, osa taas varustettu lähipuolustusaukoin. Useimmissa kasemateissa oli tykkiaukot Kusta…
historia: Kustaanmiekan linnoitus on Suomenlinnan varhaisimpia varustuksia, toimihan se Helsingin tärkeimmän sisääntuloväylän puolustajana. Se on tarkasti jäsennelty, itsenäinen ulkolinnoitus, jossa on neljä perättäistä, toistensa yli ampuvaa epäsäännöllistä polygonilinjaa. Kustaanmiekan rantavarustus on puolustusjärjestelmän uloin linja. Kustaanmiekan rantavarustus on rakennettu kokonaisuudessaan vuosina 1750-53. Rantaviivaa seuraava kaksoistenalji on perustettu suoraan kallioille, josta ulkomuuri kohoaa kohtisuoraan. Harmaakivinen rantavarustus alkaa kontregardi Hoppesta ja päättyy Kuninkaanporttiin. Se on yhteydessä sisimpiin varustuksiin kallioon louhitulla käytävällä. Varustukseen kolmeen ulkokulmaan rakennettiin tiilestä rapatut vartiotornit, jotka hävisivät 1800-luvun vaihteessa. Rantavarustusta korjattiin ja ajanmukaistettiin osana puolustusta vielä venäläisenä aikanakin. Rihlattujen tykkien kantomatkan kasvaessa 1800-luvun jälkipuoliskolla puolustuslinjaa jatkettiin Kustaanmiekan eteläsivulle hiekkavallien suojaamina tykkipattereina. Venäläisten räjäytystyöt Kustaanmiekan salmen leventämiseksi 1910-luvulla murensivat varustuksen muurirakenteita. Suomen itsenäisyysajan alkuvuosina todettiin noin kolmasosan rantavarustuksesta sortuneen. Kustaanmiekan rantavarustus luokiteltiin kansallishistorialliseksi monumentiksi vuonna 1919. Varustuksen ulko- ja sisämuurien korjaukset tehtiin työllisyystöinä 1930-luvun vaihteessa. Varustukselle suunniteltiin sen jälkeen eri aikoina hyötykäyttöä esityspaikkana. 1980-luvun puolivälissä suurin osa alueesta suljettiin yleisöltä sortumavaaran vuoksi. kontregardi = ulkovarustus, joka on rakennettu bastionisivun eteen suojaamaan sitä ja kaksinkertaistamaan tulivoima polygonilinja = puolustuslinja, jossa bastionit tukevat toisiaan tulituksellaan tenalji = kurtiinia suojaava varustus, joka muodostuu kahdesta avoimen kulman muodostamasta siivestä
paikan tyyppi: linnoitus
paikkaan liittyvä toimija: p77
paikkaan liittyvä toimija: p102
lat: 60.1382532501885
long: 24.990700554847763

metadescription 7870
modified: 2009-11-24T17:03:40+0300

Kasarmikatu
type: Katu
lat: 60.1634936527355
long: 24.9488017887375

metadescription 8679
modified: 2010-02-05T15:29:24+0300

metadescription 6032
modified: 2010-09-17T11:16:28+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Satu Koskimiehen koti.
references: i8910
spatial: Pihlajatie 13

Hyvinkään kirkko ja seurakuntakeskus
type: AreaOfInterest
alue: 60.633342762,24.863753463 60.633718563,24.861498907 60.634384611,24.861448131 60.634710574,24.861868491 60.635154900,24.863053845 60.634855017,24.863973327 60.634194542,24.863484769 60.633674271,24.864448661 60.633342762,24.863753463
kunta: k106
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1216
modified: 2010-02-05T13:59:21+0300

bibliographic citation: "Hesarin surkeiden deekujen tuskanvoihke/ inspiroi minua yhtä lailla kuin ensilumi." (s. 30)
references: i7526
spatial: i7419

Ihmisen osa
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i8077
temporal: i116
kirjoittaja: Hotakainen, Kari
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 8321
modified: 2010-02-02T15:42:51+0300

Antikvariaatti Gordin
type: MuuPaikka
is part of: Uudenmaankatu
is part of: Kamppi
lat: 60.164973716559
long: 24.9415002831579

Hollantilaisentie
type: Fakta
content: Helsingin Munkkiniemessä on Hollantilaisentie, joka poikkeaa alueen muusta katunimistöstä. Kuka tai mikä oli tämä hollantilainen? Munkkiniemen kartanon omistajana oli vuosina 1744-1837 hollantilainen Mattheiszenin kauppias- ja merenkävijäperhe. Katu sai nykyisen nimensä 1950. Aiempina niminä olivat Linnalle-Till Borgen (1917) ja Linnantie-Borgvägen (1932). Lähde: Helsingin kadunnimet. Helsingin kaupunki (1992) Kaija Hackzellin korttelikirjassa Rakas vanha Munkkiniemi (Helsingin Sanomat, 2001, s. 31-35) kerrotaan enemmänkin Munkkiniemen kartanosta ja myös Mattheiszenin suvun vaiheista.
language: fin
spatial: i9122
spatial: Munkkiniemi
temporal: i116

metadescription 6626
modified: 2010-02-02T15:42:51+0300

metadescription 8581
modified: 2010-02-01T16:06:52+0300

Aalberg, Ida
type: Nayttelija
spatial: i7987

metadescription 8915
modified: 2010-04-06T10:03:20+0300

Suvorovin kanavat (Käyhkääi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suvorovin sotakanavat ovat ensimmäinen yhtenäinen, loppuunsaatettu kanavoimistyö maassamme. Kenraali Suvorovin johdolla Saimaalle rakennetut neljä avokanavaa olivat osa Venäjän länsirajan puolustamiseksi suunniteltua linnoitusketjua. Kutvele (nyk. Taipalsaaren ja Ruokolahden kuntien rajalla), Käyhkää (nyk. Ruokolahden kunnassa), Kukonharju (nyk. Ruokolahden ja Puumalan kuntien rajalla) sekä Telataipaleen kanava (nyk. Sulkavan kunnassa) mahdollistivat Venäjän Saimaan laivaston purjehdusväylän Savonlinnan Olavinlinnasta Lappeenrantaan. Parhaiten historiallisen luonteensa säilyttänyt Kukonharjun kanava on noin 800 metriä pitkä. Kanavarakenteet ja niihin liittyneet hirsiset aallonmurtajat ovat säilyneet hyvin ja ne kertovat 1790-luvun rakennustekniikasta. Kanavan varrelle muodostui aikoinaan yhdyskunta, jossa eli upseeristoa, sotilaita, kaupustelijoita ja siviiliväkeä. Kukonharjulla oli myös kirkko ja hautausmaa. Kanavalla olleista rakennuksista on havaittavissa kivijalkoja, lattiarakenteita, uuneja, kuoppia ja painanteita. Kanavien sotilaallisesta käytöstä kertova rakennus on säilynyt Käyhkään kanavalla. Käyhkään Hovin päärakennus toimi aikoinaan tullivartioasemana ja toimii nykyisin virkistyskäytössä.
alue: 61.421861550,28.517797398 61.422861878,28.510619863 61.424896701,28.513362157 61.425061065,28.521535713 61.423681078,28.522979027 61.421861550,28.517797398
historia: Turun rauhaan 1743 päättyneessä nk. hattujen sodassa Ruotsi menetti Venäjälle alueita Itä-Suomessa. Venäläiset eivät kuitenkaan saaneet vesiyhteyttä Lappeenrannan ja Savonlinnan välille, koska keskeisellä paikalla Saimaata sijaitseva Puumalan salmi jäi Ruotsin haltuun. Ruotsin ja Venäjän välinen ns. Kustaan sota päättyi Värälän rauhaan 1790 ilman että Kustaa III olisi kyennyt valtaamaan takaisin jo aiemmin Venäjälle menetettyjä osia Suomesta. Sodan seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin (1730-1800) johdolla. Uusina uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan, Savitaipaleen seudulle Järvitaipaleen ja Kärnäkosken laivastotukikohdat sekä Anjalankoskelle Liikkala. Saimaan laivaston tarpeisiin rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat. Kanavointitöitä tehtiin 1790-luvulla myös Savitaipaleen Solkeissa Kärnäkosken ja Suur-Saimaan yhteyden parantamiseksi, mutta Korholansalmen ja Taipalsaaren Vilsaaren alueen työt jäivät keskeneräisiksi. Kenraali Suvorovin johdolla toteutetut kanavat rakennettiin 1792-1798 ja niiden tarkoituksena oli sekä auttaa Venäjän laivaston tukikohtien, Savonlinnan ja Lappeenrannan, välistä huoltoliikennettä että parantaa välittömästi kanavareitin läheisyydessä olevan Ruotsin vastaisen rajan valvontaa. Kunkin kanavan yhteydessä oli sotilasvartio jota varten oli rakennettu kasarmeja, muona- ja asevarikkoja, saunoja ja muita talousrakennuksia. Myös paikallinen suomalaisväestö käytti kanavareittiä kauppamatkoillaan. Kanavien sotilaallinen merkitys väheni Suomen Venäjään liittämisen jälkeen. Kanavien merkitys paikallisina ihmisten ja tavaroiden liikenneväylinä säilyi kuitenkin merkittävänä. Suvorovin kanavien säilymisen turvaava restaurointihanke käynnistyi…
kunta: k700
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Helsinki... Pieni ja vaatimatonhan se on Euroopan metropolien rinnalla, mutta kukapa voisi sitä olla rakastamatta? Sehän on kuin nuorukainen, jolla on intoa paljon, kokemusta vähän. On sentään hyvä, että saan asua edes näinkin siedettävässä paikassa. Hiljaisuudessa kasvoi tuska liian suureksi. Nyt ei ole muuta kuin hukkaan heitettyjen hetkien tuoma lamaannus. Jos tämä vihko sattuisi jäämään ainoaksi dokumentiksi elämästäni (mitä en usko), niin, siltä varalta kerron opiskelevani klassisia kieliä ja kirjallisuushistoriaa. Päivät kaupungissa ovat sisäisesti sangen verettömiä, joten saattaa hyvinkin olla, että tämäkin kirja vähitellen ryhtyy siittämään -. (22.9.1954)
references: Nuoruuden päiväkirjat
spatial: Helsinki yleisesti

metadescription 6886
modified: 2010-02-04T16:41:38+0300

description: Harry Alopaeus: Suomenlinnan vedenalaiset esteet
references: i6946
spatial: Suomenlinna

description: Pekka Herlinin lapsuudenkoti oli Kulosaaressa, osoitteessa Lars Sonckintie 14.
references: i8253
spatial: i82

Kun päättyy Pitkäsilta
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6825
spatial: i7748
spatial: Kolmas linja 11
spatial: i7749
temporal: i110
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i1828
lisatietoa: Sanojen aika
lisatietoa: Jos vajaassa kolmessakymmenessä vuodessa voi syntyä kirjallinen klassikko, niin tässä se on. Torsti Lehtisen (s. 1942) vuonna 1982 ilmestyneestä esikoisromaanista Kun päättyy Pitkäsilta on otettu joka vuosikymmenellä loppuunmyytyjä painoksia sekä itsenäisenä teoksena että osana Topi Laaksosen värikkäitä elämänvaiheita kuvaavaa Jano-trilogiaa. Vuoden 2011 painos aloittaa Arktisen Banaanin Stadilaiset kertojat -sarjan. Topilla on kovalla tavalla kunniakas tausta ja vanhemmilta peritty tehtävä. Poika ei ollut mikään tavallinen luuseri, olihan hän pimeän viinan myynnissä ansioituneiden Vikin ja Alinan jälkeläinen. Helsingin Kalliossa oli sodanjälkeisenä aikana, vielä 1960-luvullakin eri säännöt kuin porvariskaupunginosissa. Karhea elämä tuotti vaurioita, mutta myös karhean osuvaa huumoria. Kertomus ällistyttää ja ehkä järkyttääkin nykylukijaa, koska sen tapahtumista on niinkin lyhyt aika. Kirvelevä köyhyys, taudit ja alkoholismi synnyttivät ihmisraunioita, pikkuhitlereitä ja – eksistentialistisiin kysymyksiin keskittyneitä filosofeja, kuten Torsti Lehtisen. Torstin ja Topin seurassa aika ei käy pitkäkseen odottamaan, että jotain tapahtuisi. Yhteisöhenki oli tiukka: jos Rööperin Albertinkatu 20 ohitti Kolmas linja yhdentoista poliisihälytysten määrässä, pidettiin Linjoilla hätäkokous maineen palauttamiseksi! Tästä taustasta jaloilleen kömpinyt Lehtinen tunnetaan nyt filosofina, kirjailijana ja kysyttynä luennoitsijana. Hänen aforismejaan voi löytää paitsi kokoelmateoksista, myös Princess-teepussien pidikkeistä! Kun päättyy Pitkäsilta on aina vain elävää ja haluttua tekstiä, niin nykyisessä Kalliossa kuin kaukana sen ulkopuolellakin. (www.sarjakuva.com)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 9032
modified: 2010-04-15T09:06:55+0300

metadescription 5048
modified: 2010-09-17T11:23:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1381502~S9*fin

DJPP
type: Muusikko
alternative: Mäkelä, Perttu

Juvankosken historiallinen teollisuusympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pernjoen varrella sijaitseva Juvankoski edustaa alkuperäisessä asussaan säilynyttä 1800-luvun paperiteollisuuden tuotantoympäristöä. Koskiuoma on pääpiirteissään samankaltaisessa tilassa kuin maamme varhaisimpiin paperiteollisuuden laitoksiin lukeutuneen Juvankosken paperitehtaan toiminta-aikana 1820-luvulta aina 1900-luvun alkuun. Juvankoski sijaitsee Pernjärvestä Ylisjärveen laskevan Pernjoen varrella mäkisessä ja metsäisessä maastossa. Kosken korkeus on yli 21 metriä ja pituus 310 metriä. Juvankosken patoaltaan rannalla sijaitsee Juvankosken vanha päärakennus, jota on käytetty paperitehtaan aikana myös kartongin tuotannossa. Se on paperiteollisuuden alalta vanhin säilynyt tuotantoon käytetty tila maassamme. Korkean kallion laella seisova hirsirakennus periytyy 1800-luvun jälkipuoliskolta. Se on toiminut myöhemmin Juvankosken Voima Oy:n työntekijöiden asuin- ja yhteistilana. Kosken partaalla on kaksikerroksinen sahan rakennus 1900-luvun alusta. Sahan laitteistot ovat säilyneet. Lisäksi koskiuomassa on säilynyt korkeita kivisiä jalustoja, jotka liittyvät vesivoimalalle aikanaan johtaneeseen noin 200 metrin pituiseen puuränniin. Juvankoskelle johtavan tien varrella on muutamia sahan ja Juvankosken voimalaitoksen työntekijöiden rakentamia pieniä asuintaloja 1920-1930-luvulta. Juvankosken teollinen toiminta on loppunut 1960-1970-luvulla. Päärakennus ja saha on kunnostettu seurakunnan leiri- ja virkistyskäyttöön.
alue: 60.386555301,23.356300120 60.386864851,23.355341568 60.387088494,23.354897847 60.387305033,23.354195112 60.387323687,23.353312359 60.387334445,23.352141778 60.387433033,23.351827638 60.388145857,23.350462929 60.388283224,23.349999935 60.388393256,23.349323599 60.388344942,23.348477219 60.387919983,23.347182192 60.387800853,23.346228320 60.387794927,23.345492662 60.387908141,23.344671603 60.388091023,23.343005159 60.388137268,23.342350341 60.388396072,23.341628216 60.388684206,23.341191663 60.389119076,23.340767517 60.389258025,23.340751760 60.389417885,23.340849410 60.389533348,23.341342170 60.389564641,23.341901299 60.390023202,23.342730391 60.390301512,23.343233492 60.390883724,23.343745608 60.391263073,23.344599825 60.391592134,23.345340928 60.391580456,23.346240551 60.391572615,23.346844692 60.391123564,23.347790213 60.390663281,23.348202763 60.390159068,23.349096764 60.389784466,23.350149026 60.389402650,23.351996845 60.389282282,23.353338516 60.389527589,23.354206152 60.389456991,23.355282419 60.389275712,23.355966880 60.387703983,23.357413192 60.387359723,23.357754779 60.387095358,23.357755442 60.386634775,23.357373877 60.386505050,23.356810977 60.386555301,23.356300120
historia: Perttelin Pöytiön kylän mailla olevia koskia hyödynnettiin viimeistään 1500-luvulta lähtien. Myllyjä rakennettiin ainakin Juvankoskelle ja Sahankoskelle. Sahankoskella toimi saha 1800-luvulla, mahdollisesti jo edeltävällä vuosisadalla. Juvankosken teollinen historia alkoi, kun Kiikalan lasitehtaan inspehtori sai luvan paperitehtaan perustamiseen 1820. Paperitehtaan toiminta käynnistyi 1824. Koskivoimalla toimineella tehtaalla työskenteli aluksi kahdeksan henkilöä, 1850 jo 39 henkilöä. Myöhemmin tehtaalle asennettiin kaksi höyrykonetta, toinen kuuden ja toinen kahdeksan hevosvoiman tehoinen. Raaka-aineena Juvankosken paperitehdas käytti lumppua, josta valmistettiin kartonkia ja hienopaperia. Kahdessa peräkkäisessä koskessa ja tehtaassa valmistettiin ylemmässä valkoista, alemmassa harmaata paperia. Paperitehdas paloi neljä kertaa. Viimeisin palo oli 1902, jonka jälkeen sitä ei rakennettu uudelleen. Juvankoski myytiin J.A. Kivelle, joka perustin koskeen sahan. Puutavara uitettiin järvelle josta se ohjattiin ränniä pitkin sahaan. Puutavaran kuljetuksia hoidettiin myös hevos- ja myöhemmin autokyydillä. Juvankoskelle sahan ja myllyn viereen perustettiin 1920-luvulla Juvankosken Voima Oy:n sähkövoimala. Voimayhtiö perusti lisäksi voimalat alavirralle Myllykoskeen ja Sahankoskeen ja tuotti sähköä Perttelin, Muurlan ja Kiikalan kuntiin. Juvankosken saha oli toiminnassa vuoteen 1965 ja voimaloiden energiantuotanto loppui 1970-luvulla.
kunta: k734
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Virtanen, Lauri
type: Muusikko

Bragen juhlasali
type: Rakennus
alternative: Bragehemmet
is part of: i33
lat: 60.1639853488327
long: 24.9477128766888

Standertskjöld, Elina
type: Kirjailija

metadescription 7337
modified: 2010-02-04T16:48:50+0300

metadescription 9292
modified: 2010-06-17T11:47:25+0300

50-luvun teinit : päiväkirjat ja kirjeet 1957-1960
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6468
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i8909
kirjoittaja: Eskola, Katarina

Helsinki herra Hertzbergin silmin
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: Ekberg
spatial: i6422
spatial: i37
spatial: i6509
spatial: i6589
spatial: i6609
spatial: i6793
spatial: i7710
spatial: Tuomiokirkko
spatial: i6857
spatial: i7424
spatial: i7711
spatial: i6443
spatial: i6714
spatial: i6902
spatial: i6504
spatial: i6381
spatial: i6610
spatial: i7709
spatial: i6904
spatial: i6830
spatial: i6489
spatial: i6723
spatial: Uspenskin katedraali
spatial: i6982
spatial: Arkadiateatteri
temporal: i106
kirjoittaja: i4927

Hannukkala, Veikko o.
type: Kirjailija

bibliographic citation: "Hienot herrat ja rouvat ajelivat vosikalla Alppilan ravintolaan. Siellä he istuivat parvekkeella, joivat kahvia ja söivät makeita ruokia. Kelpasi herrojen. Saivat sinne mennä tavallisetkin ihmiset soittoa kuuntelemaan, kunhan seisoivat siivosti taempana." (s. 106)
references: i5270
spatial: i6504

metadescription 9626
modified: 2011-05-20T14:02:17+0300

metadescription 7597
modified: 2010-02-02T15:35:29+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: i7239

Ullavan kirkko ja Vanha-Vion talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ullavan kirkko ja tapuli muodostavat pienen keskipohjalaisen kappeliseurakunnan 1700-luvun loppupuolella muodostuneen, hyvin säilyneen kirkollisen ympäristön. Pienen kirkonkylän vanhimpiin säilyneisiin rakennuksiin lukeutuva Vanha-Vion talo on taiteilijaprofessori Veikko Vionojan syntymäkoti. Uusklassistinen Ullavan puukirkko sijaitsee kirkonkylässä Ullavanjoen itäpuolella. Kirkko on poikkipäädyillä varustettu, alun perin oktogonin muotoinen pitkäkirkko. Kirkon kolmella sivulla ulkonevat pienet satulakattoiset eteishuoneet ja yhdellä sakaristo. Ristikeskuksesta nousee lyhtytorni. Ikkunat ovat pyörökaariset. Kirkkosalia kattaa loiva tynnyriholvi. Alttaritaulu on ullavalaissyntyisen Veikko Vionojan maalaama Ristiinnaulittu vuodelta 1928. Kirkon lounaispuolella seisoo erillinen, korkea kolminivelinen kellotapuli. Kirkkopihalla on sankarivainajien hautapaikka ja sitä ympäröi matalahko kivimuuri. Kirkon lounaispuolella Vionojan rannalla, kylän vanhimpiin kuuluvassa asuinpaikassa, on Vanha-Vion talo. Taiteilija Veikko Laineen (Vionoja) synnyinkoti on Ullavanjokeen laskevan Vionojan pohjoispuolella, joen yli johtavan vanhan ratsutien, Vionojantien varrella. Punamullattu päärakennus on valmistunut 1755 ja sitä on jatkettu 1880-luvulla päätykamareilla. Pihassa on ulkorakennus 1900-luvun alkupuoliskolta.
alue: 63.705806340,23.887906378 63.705739822,23.887820838 63.705730192,23.887649564 63.705739353,23.887529158 63.705792032,23.887244832 63.705833541,23.886988281 63.705816935,23.886764495 63.705801191,23.886580533 63.705845276,23.886443098 63.705932778,23.886406927 63.706511599,23.886780963 63.706476303,23.887328739 63.706560272,23.887399163 63.706491471,23.888030125 63.706180869,23.887812265 63.705998902,23.887832268 63.705806340,23.887906378
historia: Ullava kuului 1640-luvulta lähtien Kälviän pitäjään. Kylän taloluku nousi 1600-luvun lopulla 8-10:sta talosta uudisasutuksen voimin 14-16:een taloon. Kappeliseurakunta Ullavasta tuli 1797, ja itsenäinen seurakunta Ullavasta muodostettiin 1904. Ullavan kirkko rakennettiin päädyistään viistetyksi, kahdeksankulmaiseksi tukipilarikirkoksi 1783 ja tapuli valmistui 1787. Molempien rakentamista johti lääninrakennusmestari Johan Blomström. Kirkko korjattiin Lauri Heikki Kuorikosken johdolla 1900. Tuolloin kirkon runkoon lisättiin kolme satulakattoista eteishuonetta ja pitkälle sivulle lisättiin poikkipäädyt ja ristikeskukseen torni. Vanhan sakariston korvasi alttarirakennelman taakse rakennettu uusi sakaristo. Sisä- ja ulkoväritystä palautettiin vuoden 1900 korjausta edeltävään asuun 1957-1958. Tapulin ja Ullavantien väliin rakennettiin seurakuntatalo 1978. Ullavasta tuli kappeliseurakunta, kun se liitettiin Kaustisen seurakuntaan 2006. Taidemaalari Veikko Vionoja (1909 - 2001) tunnetaan erityisesti pohjalaisten talojen sisäkuvien, pihapiirien, ihmisten ja valon kuvaajana.
kunta: k272
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Punaiset rivitalot Jakomäen lähiössä Helsingin kupeessa seisovat uljaina kuin piparkakkutalot." (S. 7.)
description: Päähenkilöt asuvat Jakomäessä.
references: i2778
spatial: i71

description: Metrossa Tatu ja Patu leikkivät tarkastajia etsiessään Jori-serkkuaan valokuvan perusteella.
references: Tatu ja Patu Helsingissä
spatial: i6364

metadescription 395
modified: 2011-03-23T15:59:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1846302~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1586211~S9*fin

Didrichsen, Gunnar
type: Muu henkilö
spatial: i7336

bibliographic citation: 'Metsätie oli niin huomaamaton, että olimme ajaa pimeässä ohi. Heti käännyttyämme tunsin savun hajun ja pian näin sinisiä ja keltaisia vilkkuvaloja. Tie oli niin kapea, että puiden oksat raapivat auton kylkiä.' (s.49)
description: Kafka ja Oksanen lähtevät katsomaan hälytyskeskuksen ilmoittamaa metsäpaloa Ilmalan postikeskuksen läheisyyteen.
references: i9797
spatial: i7693

bibliographic citation: Kruununhaassa kiertäneen tarinan mukaan Maurinkadun kukkulalla oli 1800-luvun alussa hirtetty palvelustyttö, joka oli surmannut emäntänsä.
description: Artikkelissa Tervasaaren pelastaja kerrotaan Hirttopuunmäestä, joka oli nykyisen Virkamiestalon sisäpihalla, Maurinkatu 8-12.
references: i5153
spatial: Hirttopuunmäki

metadescription 729
modified: 2010-02-04T16:48:41+0300

metadescription 8048
modified: 2009-12-23T14:30:32+0300

Kinttulan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kinttulan kartano sijainti edustaa vuosisataista asutuksen ja viljelyn jatkuvuutta maisemallisesti keskeisellä paikalla. Kartanon 1830-luvun lopulla valmistuneessa päärakennuksessa on suunnittelijansa A.F. Granstedtin kartanorakennuksille luonteenomaisia, klassisistisia tyylipiirteitä. Kinttulan kartano sijaitsee Artjärven kirkon eteläpuolella Pyhäjärven pohjoisrannalla, Villikkalan ja Säyhteen järvistä laskevan joen suussa olevalla niemellä. Niemen kärjessä on Artjärven Linnanmäki, josta on löydetty kehämuurin jäänteitä. Puolustusvarustuksien jäänteitä on lisäksi Nupilinnan mäellä. Linnojen tuntumassa, ranta-alueella sijaitsee autioitunut kylätontti. Kartanoon erkanee maantieltä pitkä suora koivukujanne, jonka päätteenä on empirekaudelta peräisin olevan päärakennuksen kätkevä tuuhea puisto. Kookkaat ja vaikuttavat talousrakennukset ovat puistoalueen ja peltoaukean rajalla. Rantavyöhykettä rajaa maisemapuiden hoidettu rivistö.
alue: 60.738595438,26.064597420 60.736659810,26.069181610 60.734800906,26.070918946 60.727894532,26.046066693 60.728583987,26.039594281 60.732069125,26.044522529 60.735425090,26.043875487 60.738340544,26.041470957 60.742983562,26.048555639 60.743422610,26.052670138 60.743825279,26.059955918 60.743864593,26.065577692 60.743087544,26.067514437 60.741908602,26.066412162 60.738595438,26.064597420
historia: Kinttulan kartano muodostettiin 1640-luvulla kenraali Arvid Forbuksen hankkimasta ostorälssitilasta. Kinttula muutettiin säteriratsutilaksi 1691. Kartanoa edeltäneessä Kinttulan kylässä oli 1560-luvulla kymmenen taloa. 1800-luvulla kartano kuului Duncker suvulle, joiden aikana rakennettiin kartanon keskeiset rakennukset ja istutettiin puisto sekä koivukuja. Kartanon empiretyylinen päärakennus rakennettiin 1837-1838 arkkitehti A.F. Granstedtin suunnitelmien mukaan. Savesta ja kanervista muurattu talli on rakennettu 1800-luvun puolivälissä ja kivinavetta 1800-luvun loppupuolella. Talouspihaa itäpuolelta rajaavat arkkitehti Väinö Vähäkallion 1929 suunnittelema sivurakennus ja entinen pehtoorin asuinrakennus. Pellonrajassa olevat suuret talousrakennukset ovat 1900-luvulta.
kunta: k015
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Korkeasaaren eläinten talvi
type: Fakta
content: Millaiset ovat Korkeasaaren talvitilat eläimille? Korkeasaaren eläimet ovat pääosin kotoisin kylmiltä alueilta. Niinpä ne ovat ulkona myös talviaikaan. Trooppisten talojen asukkaat nauttivat kesäisestä ilmastosta tarhoissaan ympäri vuoden. Joidenkin lajien elinkiertoon kuuluu talviuni tai -horros. Tällaisia ovat esimerkiksi karhut ja haisunäädät. Ne nukkuvat pesissään piilossa. Kokonaan näkymättömissä ovat myös mehiläishaukat ja riikinkukot sekä leijonat ja vallabit kovina pakkaspäivinä. Flamingot, hanhet ja emut ulkoilevat leudolla säällä, ja kylmällä ilmalla ne voi nähdä ikkunoiden läpi sisätilassaan. Tarkempia tietoja talvitiloista kannattaa kysyä suoraan Korkeasaaresta: Korkeasaaren eläintarha PL 4600 00099 HELSINGIN KAUPUNKI zoo@hel.fi http://www.korkeasaari.fi/
language: fin
spatial: i84
temporal: i116

Mäkilä, Jarmo
type: Kuvittaja

Vaja B2
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T12:10:55.645+00:00
modified: 2012-12-27T14:20:22.395+00:00
subject: p36222
subject: varastot
asset ID: B2
kuvailu: Traverssi Adlerfeltin pihapiirissä sijaitseva hirsirunkoinen laudoitettu vaja rakennettiin vuonna 1878. Venäläisellä kaudella vaja oli linnoitustykistön tarvikevarikko. Suomalaisella kaudella rakennusta on käytetty pääasiallisesti varastona, mutta 1940-luvulla sen pohjoispääty muutettiin pieneksi asunnoksi, jota käytettiin sittemmin työhuoneena.
historia: Muutos- ja korjaustyö Vaja korjattiin traverssi Adlerfeltissa toimivan ravintolan lisätarjoilutilaksi, jota käytetään sesonkiaikaan. Lisäksi rakennukseen sijoitettiin ravintolan keittiön kylmälaitteiden koneet, oluttankit ja kylmäjätehuone. Varastohuoneet ovat puolilämpimiä tiloja. Vajan ravintolasali on talvisin kylmillään ja palvelee kesäterassin kalustevarastona. Rakennuksen rakenteet osoittautuivat purku- ja rakentamistyön kuluessa oletettua huonompikuntoisiksi. Runkoa ja alapohjaa täydennettiin ja korjattiin sekä ulkoverhousta kunnostettiin. Ikkunoita ja ovia tiivistettiin sekä lisättiin sisäpuolelle lasiovet. Rakennus liitettiin kaukolämpöön ja siihen asennettiin vesijohto ja viemäri. Kunnostus viimeisteltiin pääosin perinteisillä pintakäsittelyillä. Toteutusaika: 1996-97 Huoneistoala: 203,5 m2 Kerrosala: 221m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Vilhelm Helander, Juha Leiviskä Arkkitehdit SAFA Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Innostructura Oy LVI-suunnittelu: Timo Penttilä-yhtiöt Sähkösuunnittelu: Konsultointi J W Majurinen Oy Rakennustyöt: Suomenlinnan hoitokunta Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Hirsirunkoinen laudoitettu vaja rakennettiin vuonna 1878. Rakennuksessa oli alkuaan huopakatto. Venäläisellä kaudella vaja oli linnoitustykistön sotatarvikevarikko. Suomalaisella kaudella vajaa on käytetty pääasiallisesti varastona, mutta 1940-luvulla sen pohjoispääty muutettiin pieneksi asunnoksi, jota käytettiin sittemmin työhuoneena. (Helena Rosén 1994) Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 36 Vuonna 1927 rakennusnumero B IV 67 Lähteet: KA VSA 17044. MV SL VIK B 1313-1318. Suullisia tietoja rva Katri Fribergiltä 29.9.1994
paikan tyyppi: p8699
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.144703061556854
long: 24.985620450973556

Niskalan tila
type: Rakennus
is part of: i63
is part of: Haltiala
lat: 60.2744322494808
long: 24.9391317952791

metadescription 7833
modified: 2010-02-04T16:48:54+0300

Groop, Monica
type: Muusikko

bibliographic citation: 'Emme ottaneet taksia, koska halusin selvittää raittiissa ilmassa pääni, ja kävelimme Töölönlahden ympäri Linnunlauluun ja siitä Karhupuiston lävitse kotiini Torkkelinmäelle.' (s. 385)
description: Jyrki ja Mia ovat viettäneet kostean illan Kosmoksessa ja Bottalla.
references: Väärän kuninkaan päivä
spatial: i41

Rautalammin kirkko ja keskusraitti
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rautalammin empiretyylinen, Intendentinkonttorin konduktööri C.A. Engelin suunnittelema, puukirkko kuuluu aikansa kookkaimpiin. Kirkko sijaitsee maisemallisesti merkittävällä paikalla, pienellä kumpareella kirkonkylän raitin keskivaiheilla. Keskusraitti on muotoutunut kirkon länsipuolitse kulkeneen vanhan Vaasan ja Kuopion välisen maantien linjaan. Pohjakaavaltaan suorakaiteen muotoisessa pitkäkirkossa on lyhyet ristivarret ja niiden edessä ristivarsia kapeammat matalat huonetilat. Lehtereitä kannattavat pilarit jakavat kirkkosalin kolmeen tasalakiseen laivaan. Keskilaiva on kuorin levyinen ja sivulaivoja korkeampi. Kirkon seinät ovat epätavallisen korkeat. Loivan vesikaton keskeltä kohoaa neliskulmainen torni lanterniineineen. Kirkkoon liittyy raittia rajaava suuri ja lehtevä hautausmaa. Kirkkoa vastapäätä on 1938 valmistunut Rautalammin museon, entisen Peuran museon, rakennus. Keskusraitin linjaus on säilynyt, mutta sen varrella sijainneista vanhoista rakennuksista on nykyisin vain muutama jäljellä; kauppa ja liiketoimi ovat saaneet uudet rakennuksensa. Raitin valtaväyläluonnetta on korostettu puuriveillä, mikä antaa tielinjalle ominaisleiman. Puistomaisella Kirkkoharjulla sijaitsevan kirkon lähimaisemaan kuuluu seurakunnan edellisen kirkon yhteyteen 1768 rakennettu pohjalaistyyppinen kellotapuli.
alue: 62.624059317,26.827768375 62.624282388,26.828693561 62.624880661,26.829690557 62.623147049,26.835258118 62.622058708,26.838376775 62.621443488,26.837416770 62.621769748,26.836228996 62.621537309,26.835762582 62.621324179,26.835541489 62.621102681,26.836370580 62.620655150,26.834096326 62.621129954,26.832575672 62.621512178,26.833332436 62.623359737,26.827735628 62.623666237,26.827251967 62.624059317,26.827768375
historia: Rautalammin kylänraitti alkoi rakentua 1900-luvun alussa ja yhtäjaksoiseksi se oli rakennettu viimeistään 1930-luvulla. Kirkonkylän raitti oli osa Vaasan ja Kuopion välistä maantietä, joka rakennettiin 1700-luvun loppupuolella yhdistämään läänien hallintokaupunkeja. Raitilla sijaitsivat kauppahuoneet ja makasiinit, kunnantoimisto ja ensimmäiset pankit. Sysmän alaisuuteen perustettu Rautalammin kappeliseurakunta itsenäistyi 1561. Rautalammin suurpitäjä käsitti laajat osat nykyistä Pohjois-Savoa ja Keski-Suomea. Nykyinen kirkko on seurakunnan kolmas kirkkorakennus. Seurakunnan edellinen, kirkonrakentaja Arvid Junkkarisen johdolla tehty ristikirkko sijaitsi nykyisen kirkon koillispuolella. Kirkko rakennettiin Intendentinkonttorin konduktööri Carl Alexander Engelin (1818-1843) 1841 laatiman suunnitelman mukaan. Vuonna 1844 valmistuneen kirkon rakennusmestarina toimi Axel Magnus Tolpo. Paanukatto muutettiin peltikatoksi 1854. Kirkon ensimmäinen huomattava korjaus tehtiin 1927 arkkitehti Kauno S. Kallion tekemän suunnitelman mukaisesti ja se käsitti mm. penkkien uusimisen, saarnastuolin siirron sekä sisä- ja ulkomaalauksen. Arkkitehti Hannele Arantolan suunnitelmien mukaan tehtiin kunnostus 1974.
kunta: k686
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin suurimmat työnantajat
type: Fakta
content: Löytyisikö teiltä tietoa Helsingin suurimmista työnantajista ja niiden työntekijämääristä? Aivan täydellistä tilastoa emme pystyneet löytämään, alla kuitenkin tilasto "Henkilöstömäärältään suurimmat yritykset Helsingissä vuonna 2004". Tässä ei ole kuitenkaan listattuna julkisen sektorin työnantajia lainkaan, Helsingin kaupunki joka tapauksessa olisi listan kärjessä. Listoissa on henkilömäärästä vain suuruusluokka, tarkempaa tietoa ei saanut toimittaa. Yli 3000 työntekijää: Nordea ja Nokia 2000-2999 työntekijää: Yleisradio, ABB, Suomen posti, Stockmann, Teliasonera, Elisa, HOK-Elanto ja VR 1000-1999 työntekijää: Sampo, YIT, Fazer Amica, Engel palvelut, Aker Finnyards, Tietoenator, Jakeluykkönen, WM-data Novo, Fujitsu, Sanoma, Tieliikelaitos, IBM, Valio ja Skanska. Tiedot on saatu Helsingin kaupungin tietokeskukselta.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Kolbe, Laura
type: Kirjailija

Kauniaisten ja Kuljun kartanot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kauniaisten ja Kuljun kartanot lähekkäin sijaitsevine talouskeskuksíneen, puistoineen ja viljelyksineen muodostavat 1600-luvun läänityksestä juontuvan kartanomaiseman. Kartanoiden nykyistä rakennuskantaa ja ympäristöä leimaa 1900-luvun alussa toteutettu kokonaissuunnitelma. Kauniaisten ja Kuljun kartanot runsaine rakennuskantoineen ja puistoineen sijoittuvat laajaa viljelymaisemaan Kuloveden ja Piikkilänjärven rannalla entisen Suonimen kunnan alueella. Maisemallisesti yhteen liittyvät kartanot sijoittuvat peltoaukeiden keskelle, maantien eteläpuolelle. Molemmat kartanot edustavat 1900-luvun alussa vallinnutta kartanoarkkitehtuuri-ihannetta, jossa muuten yksinkertaisuutta tavoitteleviin julkisivuihin on yhdistetty edellisen vuosisadan tyylipiirteitä, voimakkaita nurkkaliseenejä, kaarevapäätteisiä frontoneja tai pylväikköjä. Kauniaisten kartano on päärakennusta lukuun ottamatta rakennettu 1900-luvun alussa laaditun suunnitelman mukaan. Kartano sijoittuu harjanteelle Piikkilänjärven ja peltoalueen väliin. Kaksikerroksinen päärakennus koostuu eri-ikäisistä osista. Puistosommitelma on voimakkaasti aksiaalinen. Päärakennus liittyy puistoperspektiivin kautta Kuloveteen ja istutettujen lehmuskujien välityksellä talouspihaan sekä 1920-luvun klassismia edustavan konttorin sekä kahden asuinrakennuksen ja suurten tiilisten karjarakennusten muodostamaan kompleksiin. Kauniaisten tiilinavetta on seudun suurin. Entisessä vaunuvajassa on erikoinen puinen kehärakenne. Tilakeskuksen länsipuolella on ryhmä mansardikattoisia entisiä muonamiesten asuntoja. Kartanoympäristöön kuuluu lisäksi puutarhurin asunto, Rajalan koulu vuodelta 1911, Maurin rukoushuone ja Wegeliuksen huvila. Kuljun kartanon monipuolinen rakennuskanta ulottuu vuodesta 1740 aina 1950-luvulle saakka. Kuljun kartanon 1700-luvun kaksikerroksista, klassistista päärakennusta on laajennettu matalammilla sivuosilla 1916. Päärakennus on hirsirakenteinen, mutta rapattu. Puiston puoleiseen fasadiin lisätyn altaanin välityksellä …
alue: 61.472897235,23.309603122 61.473805504,23.299066044 61.472491062,23.282590203 61.474699677,23.275654071 61.475067757,23.258204216 61.477870052,23.252207578 61.479802930,23.245382258 61.481625374,23.245357301 61.486911511,23.244929692 61.486739246,23.246314972 61.486520493,23.247549572 61.486466043,23.249197020 61.486441695,23.250561175 61.486146024,23.251715555 61.485791688,23.252524939 61.485434508,23.253894079 61.485300707,23.255593164 61.485027899,23.256580690 61.484483410,23.258777236 61.481294178,23.280173025 61.477618180,23.292280005 61.477183005,23.294218106 61.476938270,23.296085307 61.476818163,23.297451055 61.476092133,23.300027174 61.475931468,23.301260849 61.475653277,23.302812815 61.475369921,23.304930038 61.474805261,23.308001010 61.474707467,23.309100075 61.474634363,23.310348220 61.472897235,23.309603122
historia: Kuljun ja Kauniaisten kylät asutettiin tiettävästi 1300-luvulla. Molemmat kylät annettiin läänityksinä Ruotsin armeijan ylipäällikölle, sotamarsalkka Herman Wrangelille 1641. Alueita hallitsivat pitkään kylien mukaan nimetyt kartanot. Kauniaisten kartano muodostettiin ratsutilaksi Hannu ja Kela –nimisistä tiloista 1690-luvulla Wrangellin läänityksen peruunnuttua. Kartanoon liitettiin myöhemmin myös mm. Maurin augmenttitalo. Kauniaisten kartanon ensimmäinen päärakennus sijaitsi joko peltosaarekkeella tai itäisen tulotien varressa. Kartanon nykyinen päärakennus valmistui 1810 tienoilla, länsisiipi 1821 ja itäsiipi 1937. Kauniaisten rakennuskannan suunnittelussa olivat mukana teollisuudenkin arkkitehteinä tunnetut Torkel Nordman, Birger Ferdeley ja Jarl Eklund. Arkkitehti Valter Thomé laati kokonaissuunnitelman 1916. Kartanon suurikokoisen navetan suunnitteli Birger Federley 1920. Paul Olsson laati puistosuunnitelman, joka perustui Bengt Schalinin aikaisempaan. Kartanon puisto oli ollut istutettu jo 1700-luvulla. Osa Kuljusta kuului Penttilän Niemenpään kartanon Pentti Lyytikänpoika Djäknille 1400-luvulla. Kuljun kartano muodostettiin 1670 säteriratsutilaksi. Kartano omisti maita aina Siuronkoskeen saakka, missä sillä oli myllyjä. Kartanon päärakennuksen runko rakennettiin 1767. Päärakennusta korjattiin ja laajennettiin sivuosilla arkkitehti Birger Federleyn suunnitelmin 1916-1917. Molemmilla kartanoilla oli 1700-luvulta lähtien useita torppia. Kartanoiden maaomistus pieneni toisen maailmansodan jälkeen, kun lähes puolet niiden maa-alasta pakkoluovutettiin siirtoväelle.
kunta: k536
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 631
modified: 2010-09-17T11:14:11+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1893337~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1717593~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1752613~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1491780~S9*fin

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Engel, Carl Ludvig
spatial: i6442

Artturi Kanniston tie
type: Katu
is part of: i8
lat: 60.218872496142
long: 24.896932210132

metadescription 3134
modified: 2010-09-17T11:25:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1034107~S9*fin

Nikolai I
type: Poliitikko

metadescription 8544
modified: 2010-09-17T11:27:37+0300

Pimeys odottaa
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6977
spatial: Ravintola Juttutupa
spatial: i82
spatial: Ravintola Kannas
spatial: i8298
temporal: i115
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1985
lisätietoja: http://elonet.fi/title/ek2kia/
näyttelijä: i8634
näyttelijä: i8636
näyttelijä: i8635
ohjaaja: i8633

Poroerotuspaikat ja -aidat (Sallivaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 68.484185665,25.868942621 68.494403257,25.867510013 68.494609980,25.892147939 68.490187673,25.900886155 68.479756011,25.908414403 68.477837342,25.880194090 68.484185665,25.868942621
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k148
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Patteri nro 3)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.459517496,26.926882088 60.458592071,26.928240224 60.458014011,26.926718040 60.459050522,26.925147944 60.459517496,26.926882088
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6849
modified: 2010-09-17T11:24:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1892074~S9*fin

Lost & Found, ravintola
type: Ravintola
alternative: Annankatu 6
is part of: Rock Bar The Stage
is part of: i34
is part of: Iso Roobertinkatu
lat: 60.1634479950418
long: 24.9413192312601

Hilding Ekelundin arkkitehtuuri Karjaalla (Katrinakodin vanhustentalo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Hilding Ekelundin omaleimainen ja korkeatasoinen arkkitehtuuri Karjaalla liittyy sotien jälkeiseen julkisten palveluiden rakentamiseen maamme kaupungeissa ja kauppaloissa. Ekelundin vaikutus kaupunkikuvaan on huomattava; asemakaavojen laatimisen ohella hän suunnitteli useimmat Karjaan 1940-60-lukujen kunnalliset ja kirkolliset rakennukset. Ekelundia voi pitää Karjaan kauppalanarkkitehtinä, joka luottamustoimiensa ansiosta vaikutti vuosikymmeniä myös kauppalan rakentamisen ohjaukseen. Ekelundin panos koulusuunnittelun kehittäjänä liittyy sotien jälkeiseen kiivaaseen koulurakentamisen kauteen maassamme. Karis-Billnäs samskola on Ekelundin ensimmäinen Karjaalle toteutunut koulusuunnitelma. Sen tiilinen, satulakatteinen hahmo on porrasteinen ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista, kulmittain toisiinsa liittyvistä siivistä. Samskolanin tontin kokonaisjäsentely viheralueineen on olennainen osa koulun alkuperäistä suunnitelmaa, jossa koulu piha-alueineen liittyy puisto- ja bulevardimaisemaan. Kilan koulukeskus on läntisellä Uudellamaalla poikkeuksellinen läpileikkaus 1900-1960-lukujen kouluarkkitehtuurista. Keskuksen näkyvin, alkuaan ruotsinkieliseksi kansakouluksi valmistunut rakennus on pohjaltaan T-muotoinen, tiilinen ja roiskerapattu. Sen hahmo siipien keulamaisine, kolmionmuotoisine päätyineen ja laakeine satulakattoineen on Ekelundin arkkitehtuurille yleisemminkin tunnusomainen. Lärkkullan kristillinen kansanopisto kirkon eteläpuolella sijaitsevalla mäellä on Porvoon hiippakunnan kurssi- ja kokoontumiskeskus, jonka toiminnallisena esikuvana on ollut Ruotsin Sigtuna-keskus. Opiston päärakennus muodostuu kahdesta kolmikerroksisesta siivestä ja niitä yhdistävästä matalasta väliosasta. Siivet on sijoitettu vinosti toisiinsa nähden siten, että niistä piirretyt akselit yhdistyvät Karjaan kirkon alttarilla. Itäsiivessä on kappeli ja juhlasali sekä kirjasto ja vierashuoneet. Asuintilat ovat länsisiivessä. Alueella sijaitsee myös kaksi henkilökunnan asuinrakennust…
alue: 60.077613865,23.692101327 60.077296882,23.692485938 60.076531348,23.691348052 60.076401526,23.690204135 60.076496996,23.690266926 60.077163049,23.689624515 60.077613865,23.692101327
historia: Arkkitehti Hilding Ekelund (1893-1984) oli arvostettu arkkitehti, jolla oli myös vaikutusta opettajana (TKK/lehtori 1927-41 ja asuntosuunnittelun professori 1950-58) ja kirjoittajana (Arkkitehti/toimittaja 1929-30, päätoimittaja 1931-34). Ekelund toimi Helsingin kaupunginarkkitehtina 1941-49 ja oma toimisto hänellä oli vuodesta 1926. Ekelund oli 1930-luvulta lähtien mukana Karjaan taajaväkisen yhdyskunnan, vuodesta 1930 kauppalan ja 1970-luvulta lähtien kaupungin, suunnittelussa. Hän toimi kauppalan järjestysoikeuden kaava- ja rakennusasioiden asiantuntijajäsenenä 1942-1973 ja osallistui kaupungin asemakaavan ja rakennusjärjestyksen suunnitteluun sekä suunnitteli lähes kaikki Karjaan julkiset rakennukset 30 vuoden ajan. Karis-Billnäs samskola valmistui 1943 ja sitä jatkettiin 1957-1958 luokkahuonesiivellä. Kaupungintalo valmistui 1945 vain osana alkuperäisestä suunnitelmasta, johon toteutuneen matalan väliosan lisäksi olisi kuulunut myös kolmikerroksinen kulmatornilla varustettu päämassa ja lounaispuolella kaksikerroksinen siipi. Arkkitehtien Hilding Ekelund ja Eva Kuhlefelt-Ekelundin yhdessä suunnittelema Lärkkullan koulutuskeskus valmistui 1949. Karjaan seurakunta luovutti tarvittavan maa-alueen ja Porvoon hiippakunta sai rakentamiseen huomattavaa tukea Amerikan evankelisten seurakuntien Suomen kirkolle myöntämistä lahjoitusvaroista. Vesitorni valmistui 1951. Ekelundin vesitornin ympärille suunnittelemaa luonnontieteille, taiteelle ja museotoiminnalle tarkoitettua kulttuurikeskusta ei toteutettu. Västra Nylands yrkesskola rakennettiin nykyiseen laajuuteensa 1951-1965 neljässä vaiheessa. Katarinakoti eli vanhainkoti valmistui 1954. Karjaan Pyhän Olavin krematoriokappeli valmistui 1960 vanhan taitekattoisen kappelin tilalle. Kappeliin liittyvä seurakuntakeskus valmistui 1962. Kilan koulukeskuksen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvulta. Tilojen käydessä ahtaiksi rakennettiin 1953 Ekelundin suunnittelema suuri ruotsinkielinen kansakoulu. Ekelundin suunnittelemat uusi…
kunta: k710
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus (Sandholm)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Ulkosaariston asuttaminen liittyy merenkulkuun ja kalastukseen. Saarten pienimuotoinen, pysyvä kyläasutus on saanut alkunsa saarissa jo keskiajalla ja monet ulko- ja välisaariston kylistä ovat säilyneet yhtenäisinä kokonaisuuksina. Kyläkuvalle ovat ominaista pienialaiset niityt ja kallioiden suojassa sijaitsevat tiiviit taloryhmät. Asutus on keskittynyt pääasiallisesti sataman ja pienialaisten kyläpeltojen tuntumaan. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Berghamn, Nötö, Sandholm, Lökholm ja Borstö sekä Jurmo ja Björkö ovat osa valtakunnallisesti arvokasta Saaristomeren kulttuurimaisemat maisema-aluetta. Saaristokylien kulttuuriympäristöön kuuluvat satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Saarten kulttuurimaisemaan on vaikuttanut pysyvän asutuksen ja laiduntamisen väheneminen 1900-luvun loppupuolella sekä samaan aikaan tapahtunut matkailun lisääntyminen. Kyläasutus entisen Nauvon ulkosaaristossa käsittää Nötön, Lökholmin, Sandholmin ja Borstön sekä enemmän sisäsaariston puolella Berghamnin, Stenskärin ja Gullkronan. Saaristolaisasutuksen lisäksi Gullkronan saarella on luotsiasema ja Nötössä kappeli. Berghamnin saaren vanhin asutus, Norrgård, Mellangård ja Södergård, sijaitsee saaren itärannalla, pelto- ja niittyalueen tuntumassa. Kolmen kantatalon jakautuminen ja torppien perustaminen o…
alue: 59.901678438,21.809428201 59.902135176,21.808218512 59.902573590,21.806542818 59.903254508,21.805900461 59.904543297,21.810326372 59.905017402,21.811785374 59.902950908,21.811840630 59.902412368,21.810552200 59.901678438,21.809428201
historia: Länsi-Turunmaan ulkosaaristo sai pysyvän asutuksen viimeistään keskiajalla. Nauvon pitäjään kuuluneiden pienempien saarten esihistorialliseen käyttöön viittaavat saarilta löytyvät kiinteät muinaisjäännökset mm. jatulintarhat. Saaret sijaitsevat vanhojen merenkulkuväylien varrella ja niillä oli merkitystä suojaisina satamapaikkoina. Kylien elinkeino perustui kalastukseen, merenkulkuun ja vähäiseen karjanhoitoon. Korppoon Aspön ja Björkön kylissä oli 1530-luvulla kolme taloa, Jurmossa neljä. Saarista Österskär asutettiin myöhemmin. Pienten saarten merkittävät taloluvut selittyivät hyvillä kalavesillä ja yhteiskalastuksen vaatimalla työvoiman tarpeella. 1560-luvulla suurimman asutuksen muodosti sijainniltaan keskeinen Nauvon pitäjän Nötön kylä, joka oli 13 talollaan suurimpia keskiajalta lähtien. Saarella oli parhaimmillaan yli 200 asukasta ja oma koulu. Ensimmäinen kappeli rakennettiin jo 1600-luvulla ja nykyinen kirkko valmistui 1757. Pienempiä kyliä muodostivat Berghamn, jossa oli kolme taloa, Gullkronassa ja Stenskärissä oli yksi talo sekä Sandholmissa ja Lökholmissa neljä. Nuorinta asutusta edustaa Borstö, joka asutettiin ilmeisesti 1740-luvulla. Korppoon Jurmo lienee ollut Turunmaan ensimmäisiä saaria, joihin rakennettiin kappeli. Eräiden arvioiden mukaan Jurmossa on ollut kirkkorakennus jo 1100-luvulta alkaen. Jurmo toimi vuosisatojen aikana Turunmaan lounaissaariston asukkaiden keskuksena. Aspön, Björkön ja Utön asukkaat hautasivat pitkään vainajansa Jurmon hautausmaahan. Jurmon ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi saaren korkeimmalla kukkulalla, Kappelinmäellä, mistä se siirrettiin muualle, koska mrenkulkijat tulkitsivat rakennuksen virheellisesti pookiksi. Nykyiselle paikalle Jurmon kappeli rakennettiin 1703 ja nykyinen kappeli valmistui 1846 korppoolaisen timpurin Adolf Abraham Gränebackin johdolla. Aspön ja Björkön sijainti itä-länsisuuntaisten merireittien varrella teki niistä jo viikinkinkiajasta lähtien tärkeitä pysähdyspaikkoja. Myöhemmin Aspön, Björkön …
kunta: k445
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Paikallismajurin talo
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p5090
event: p5087
event: p5047
event: p5030
event: p48304
event: p5076
event: p90156
event: p5072
event: p5062
event: p5054
event: p61874
event: p77526
event: p5089
event: p5081
event: p5099
event: p5059
event: p74321
event: p5064
event: p55519
event: p5095
event: p68097
event: p121189
event: p44237
event: p90417
event: p79684
event: p5092
event: p143684
event: p5088
event: p5098
event: p30263
event: p5097
event: p5057
event: p5040
event: p5084
event: p5022
event: p5093
event: p91415
event: p117291
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: p86
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Paikallismajurin talo
lat: from POI
lon: from POI

description: Pohjois-Pohjalainen osakunta perustettiin Vanhalla, siellä toisessa kerroksessa olivat osakunnan ensimmäiset tilat. Osakunnan sadas vuosijuhla 2007 pidettiin Vanhalla ylioppilastalolla.
references: i3292
spatial: i6589

Kalevankatu 55
type: Osoite
is part of: Kamppi
lat: 60.1636289549985
long: 24.9267319400827

metadescription 9255
modified: 2010-06-09T15:57:32+0300

metadescription 6751
modified: 2009-08-18T15:14:58+0300

description: Tervasaaresta löydetään keski-ikäisen miehen tunnistamaton ruumis.
references: Pelon maantiede
spatial: i8307

Luho, W.B.
type: Kirjailija

description: Konosen työpaikka keskusrikospoliisissa.
references: i2164
spatial: i7155

Kallankarien kalastajatukikohta (Ulkokalla)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ulkomerellä Kalajoen hiekkasärkkien edustalla sijaitsevat Maakalla ja Ulkokalla ovat olleet kalastajien tukikohtana jo 1500-luvun lopulta lähtien. Kallankarit sijaitsevat ulkosaaristossa, parinkymmenen kilometrin päässä mantereesta. Karut ja lähes puuttomat ulkoluodot ovat nouseett merestä 1400-luvun vaiheilla ja ne ovat muodostuneet tärkeiksi kalastus-, hylkeenpyynti- ja merenkulkutukikohdiksi. Karien omaleimaisen yhdyskunnan erikoisuuksiin on kuulunut Ruotsin kuninkaan 1669 antama rajoitettu paikallishallinto karikokouksineen ja haminaoikeuksineen. Yhteisistä asioista päätetään jokakesäisissä karikokouksissa. Maakallan pienen puukirkon ympärillä on lukuisia pieniä kalastajamajoja ja kirkon vieressä on saarelle tulleen papin arkaainen asuinhuone 1780-luvulta. Kirkko on oktogonin muotoinen ja sen jyrkän, päistään kolmilappeisen paanukaton keskeltä kohoaa paanupeitteinen viirinsalko. Kirkkosali on holvattu tynnyriholvilla, joka hirsiseinien tavoin on maalaamaton. Vain saarnastuolissa ja lukkarinpenkissä on niukka väritys. Kirkon vieressä on kelloteline ja pieni pappilarakennus. Ulkokallan majakkayhdyskunta sijaitsee pienellä kallioluodolla, jossa on mm. tiilinen majakkatorni vuodelta 1871 ja 1958 valmistunut asuinrakennus.
alue: 64.329621591,23.452671042 64.328046589,23.447795376 64.332973122,23.440078586 64.334357682,23.444958451 64.329621591,23.452671042
historia: Kallankari oli 1600-luvun alusta aina 1940-luvulle asti Kokkolan ja Oulun välisen rannikon tärkeimpiä silakanpyyntipaikkoja. Kalastajat kokoontuivat kallioiselle ja karulle saarelle heinäkuun puolivälissä ja viipyivät siellä parin kuukauden ajan. Karin itäosassa, Lohtajanpuolipäässä olivat lohtajalaisten kalamajat. Parhaimpina kesinä saattoi Maakallassa majailla 70 venekuntaa ja Ulkokallassa parikymmentä. Ensimmäinen pieni kappeli kirkollis-hallinnollisesti Kokkolaan kuuluneeseen Kallaan oli rakennettu jo 1680. Nykyinen kirkko rakennettiin 1779 kalajokisen kirkonrakentaja Simon Jylkkä Silvénin johdolla. Kirkkoa kunnostettiin 1952.
kunta: k208
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kausiasunto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Esplanadin leveällä puistokäytävällä palvelustytöt työnsivät valkomekkoisia poikia ja tyttöjä lastenvaunuissa. Rouvat ja herrat taluttivat pitkäjalkaisia koiranruipeloita. Simpukka-katoksen alla soitti orkesteri. Jäätelönmyyjät, veitsenteroittajat, kengänkiillottajat ja lehtipojat huutelivat." (s. 22)
references: i1276
spatial: i6610

Jokioisten kartano ja Loimijokilaakson viljelymaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Loimijokilaaksossa sijaitseva Jokioisten kartanoalue ilmentää maanomistukseltaan yhden Suomen laajimman kartanon poikkeuksellisen monipuolista ja korkeatasoista asuin-, talous- ja tuotantorakentamista sekä puisto- ja puutarhasuunnittelua. Kartanoalueeseen kuuluvat kartanon ja sen puiston lisäksi Ferrarian tehtaan tuotantorakennukset sekä asuma-alue. Länsipuolella kartanoon liittyy laaja Jokioisista Ypäjälle ulottuva Loimijokilaakson viljelyalue, jonka vanhasta pitkästä asutushistoriasta kertovat keskiaikaiset kylänpaikat ja muinaisjäännökset. Kartanoalueen ytimen muodostaa arkkitehtien C.C. Gjörwell ja Erik Palmstedt suunnitelmien mukaan 1790-luvulla rakennettu uusklassistinen, puiston ympäröimä kartanon kaksikerroksinen päärakennus, joka on uusklassismin varhaisimpia ja merkittävimpiä edustajia Suomessa. Rakennuksen alkuperäiset interiöörit ovat säilyneet hyvin etenkin toisessa kerroksessa. Kartanon puisto periytyy 1600-luvulta. Päärakennuksen rakentamisen aikoihin on suunniteltu laaja puisto englantilaiseen tyyliin ja järjestetty päärakennuksen lähituntumaan geometrisesti sommiteltuja käytäviä ja perennasarjoja. Vielä 1900-luvun alkupuolella terasseilla oli suuret kasvihuoneet. Puisto laajenee puistometsänä Loimijokea seuraillen. Puistometsässä on maaherra von Willebrandin ja vaimonsa hauta muistomerkkeineen. Suuri tornillinen talli- ja maneesirakennus on valmistunut 1897. Valkeaksi rapatut talousrakennukset, viljamakasiini (1802), asuntola Impilinna (1804) ja ruokala Murula (1808) muodostavat yhtenäisen rivistön puiston ja maanviljelysaukean rajalla. 1920-luvulla rakennetut ja valkeaksi rapatut verstas- ja autotallirakennus täydentävät talouspihan yhtenäistä arkkitehtonista ilmettä. Maamerkkinä alueella on kolmikerroksinen puinen tapulimakasiini, joka on siirretty Humppilasta paikalleen 1810. Siirron yhteydessä siihen on lisätty kellotorni, jonka kellon on tehnyt kartanon seppä 1811. Lyöntikellona on 1687 valettu kirkonkello. Entinen navetta on ainoana säilynyt m…
alue: 60.807749582,23.321766621 60.808484992,23.329186663 60.807557019,23.340670545 60.803999214,23.343558119 60.800242225,23.356511418 60.797813813,23.365076079 60.794634029,23.363380110 60.790827009,23.361453346 60.789033846,23.366193050 60.786023928,23.370767853 60.785823659,23.375386759 60.785412194,23.378759323 60.781779860,23.389872588 60.777373291,23.390912983 60.776144291,23.379322667 60.775014148,23.368145107 60.774323546,23.359034282 60.776242593,23.356760689 60.778254691,23.349215943 60.776762806,23.346544310 60.779887584,23.328894903 60.781378869,23.320742169 60.781065332,23.308260916 60.783294480,23.305464217 60.785158184,23.302286006 60.787124366,23.294256965 60.789650059,23.289367980 60.792622041,23.283518837 60.795453442,23.275809642 60.797501638,23.278233579 60.798366686,23.276378493 60.802023029,23.279220882 60.801696781,23.281316151 60.801389477,23.285163744 60.801395762,23.286558992 60.800518167,23.288436357 60.799185509,23.292131839 60.799540151,23.294441932 60.799135773,23.296371627 60.798306142,23.297921031 60.797898623,23.298699795 60.800210659,23.300256829 60.799196655,23.305144317 60.800736291,23.306527480 60.800559771,23.309464823 60.800182076,23.309771818 60.799869298,23.312266251 60.800305675,23.315542480 60.801272550,23.313071487 60.802917430,23.315907586 60.805104003,23.318016019 60.805985053,23.324268894 60.807705215,23.321226916 60.807749582,23.321766621
historia: Jokioisten kartano perustettiin 1562, kun Ruotsin kuningas Erik XIV antoi Klas Kristersson Hornille läänitykseksi Portaan pitäjästä Jokioisten neljänneskunnan. Myöhemmin kartanoa omistivat mm. Flemingit, Jägerhorn af Spurilat, Reuterholmit, von Willebrandit sekä Mannerheimit. Kartanon omistukseen on sen historian aikana kuulunut päätilan lisäksi useita kyliä ja tiloja. Saadessaan säterivapauden 1617 Jokioisten kartano oli Suomen suurin maatila. Jokioisten kartano kukoisti 1700- ja 1800-lukujen taitteessa maaherra E.G. von Willebrandin omistuskaudella, jonka ajalta kartanon nykyinen rakennuskanta on peräisin ja jolloin alueen teollinen toiminta alkoi. 1700-luvun lopulla kartanon alueella toimi tiilitehdas, panimo ja viinanpolttimo. von Willebrand perusti 1796 verkatehtaan ja 1804 kankirautapajan. Rautanaulatehdas perustettiin 1875 ja vuosisadan vaihteessa rautalankatehdas. 1900-luvun alussa kartanon yhteydessä toimi mm. mylly, saha, tiilitehdas, rautatehdas sekä sokeri- ja siirappitehdas. Rautatehtaat myytiin 1903 Ab Ferraria Oy:lle, nykyisin tehdasalueella toimivat Kaarjoki Oy:n lankatehdas ja Pintos Oy:n naulatehdas. Jokioisten kartano siirtyi 1871 osakeyhtiölle, jonka enemmistön osti 1907 maanviljelysneuvos Alfred Kordelin. Suomen valtio osti Jokioisten kartanon 1917, jolloin se oli edelleen yksi Suomen suurimmista tiloista ja käsitti yli 32 000 hehtaaria. Itsenäistymisen jälkeen toimeenpannun maareformin seurauksena kartanosta lohkaistiin 950 itsenäistä tilaa, yli 20 000 hehtaaria ja toisen maailmasodan jälkeen vielä yli 6000 hehtaaria. Kartanon päärakennuksen rakennustyöt aloitettiin von Willebrandin aikana 1794 ja sisustuksen osalta rakennus valmistui 1800-luvun alkuvuosina. Päärakennus peruskorjattiin 1950-luvulla, jolloin alkuperäiset taloustilat muutettiin toimistoiksi ja 1978-1980 se kunnostettiin Maatalouden tutkimuskeskuksen toimitiloiksi. Loimijokilaakson kyläastus oli vahvaa jo keskiajalla. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla Ypäjän kartanoa edeltänyt…
kunta: k981
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9849
modified: 2012-06-08T10:52:14+0300

metadescription 7202
modified: 2010-02-02T15:24:56+0300

metadescription 358
modified: 2010-09-17T11:12:33+0300

metadescription 5173
modified: 2010-09-17T11:10:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1021130~S9*fin

Utsjokilaakson saamelaisasutus (Raudusskaidi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Utsjokilaakson saamelaisasutuksen joukossa on säilynyt asuinkenttiä, jotka kuvastavat erinomaisella tavalla kalastuksesta, metsästyksestä, maataloudesta, keräilystä ja poronhoidosta elantonsa saaneen saamelaisväestön perinteistä asumismuotoa. Utsjoen saamelaisasutus on keskittynyt Tenojoen ja Utsjoen varteen vanhoille sukumaille. Asutuksen sijoittuminen on määräytynyt kalastuksen, metsästyksen, maatalouden ja poronhoidon harjoittamisen luomien puitteiden mukaan. Utsjokilaaksossa on Mieraslompolossa Ollilan ja Leppälän välillä säilynyt muutamia eriaikaisia yksinäistalojen asuinkenttiä 1800-luvun alkupuolelta jälleenrakennuskaudelle. Vanhimpien asuinkenttien rakennukset ovat Pohjois-Lapille tyypillisiä pienikokoisia, patinoituneita hirsirakennuksia. Ollilan tila on asutettu Inarista käsin jo 1700-luvulla vanhan talvireitin varteen. Hyvin säilyneen pienen asuinkentän vanhin rakennus on vuodelta 1816. Patinoituneiden hirsirakennusten muodostamaan pihapiiriin kuuluu asuinrakennus, navetta, sauna ja aittoja. Ollilan tilaan kuuluu niittymaa-, kalastus- ja riekonpyyntitukikohdaksi rakennettu Fallejohka, joka sijaitsee Vetsijärven rannalla tunturissa Fallejohkan jokisuistossa. Asuintalon on rakentanut 1880-1890-luvulla silloinen Ollilan isäntä, Uula Aikio ja hänen poikansa Uulan Jouni ladon todennäköisesti 1939. Fallejohkassa on oltu useaan otteeseen pitkin vuotta ts. heinäaikaan sekä marjastus-, kalastus- ja riekonpyyntiaikoina; ja siellä on pidetty paria kesälehmää. Utsjoen saamelaisasutukseen kuuluvia asuinkenttiä on myös Rauduskaidi poroerotuspaikan yhteyteen, vanhan kulkureitin varteen jo 1800-luvulla sisämaahan rakennettu asuinkenttä. Raudusskaidi oli toinen pysyvästi asutuista paikoista, joka 1920-luvun Utsjoella ei sijainnut jokilaaksossa. Utsjokilaakso on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta "Utsjoen laakso", joka on luokiteltu kansallismaisemaksi.
alue: 69.479682924,27.139889337 69.477505149,27.140301270 69.476307482,27.127435805 69.479472397,27.127170945 69.479539581,27.134868136 69.479682924,27.139889337
historia: Suomen itäisellä saamelaisalueella saamelaisasutus keskittyi kalaisten vesistöjen kuten Teno- ja Utsjokien varrelle. Utsjokilaakson saamelaisasutus kuului uuden ajan alussa Utsjoen lapinkylään. Vuoden 1852 rajasulku rajoitti porosaamelaisten liikkumista ja Utsjoen saamelaisväestö asettui asumaan vakituisiin asumuksiin perinteisille sukualueille jo 1930-luvulle tultaessa. Muusta saamelaisasutuksesta poiketen Utsjoella maataloudesta, maanviljelystä ja karjanhoidosta, tuli tärkein elinkeino, joka muodosti lisän kalastukselle, metsästykselle ja keräilylle. Utsjokilaaksoa pitkin kulkeva maantie valmistui Utsjoelle asti 1958.
kunta: k890
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kausiasunto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Käskynhaltijantie
type: Katu
is part of: Pukinmäki
lat: 60.2395441227084
long: 24.9791118323502

metadescription 5507
modified: 2010-09-17T11:07:38+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 7462
modified: 2010-02-02T15:35:04+0300

Tähtitorninkatu 22
type: Osoite
is part of: Kasarmikatu
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1601168250764
long: 24.9491502873379

description: Kirja on dokumenttiromaani Wallu Valpion elämästä.
references: i1888
relation: i6452

metadescription 5767
modified: 2010-09-17T10:57:50+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9751
modified: 2011-08-02T10:42:41+0300

Kärsämäen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kärsämäen kirkko on arkkitehti C.L. Engelin piirtämä ja kuuluu Intendentinkonttorissa Engelin johdolla 1800-luvun alussa kehitettyyn ristikirkkojen ryhmään. Empiretyylinen puukirkko on pohjakaavaltaan tasavartinen ristikirkko, jossa sakaristo on kuorin takana itäisessä ristivarressa. Ulkoseinien jäsentely pilastereineen ja palkistoineen noudattaa tarkoin doorilaista järjestelmää. Kirkkosalissa hirsiseinät ovat sileiksi piilutut ja ristikeskuksessa on särmikäs kasetoitu keskikupoli. Kuoriseinällä on näyttävä klassillinen alttarilaite. Kellotapuli liittyy kirkon länsipäähän kapean yhdyskäytävän avulla. Kaksikerroksinen tapuli on rakennettu 1842 E.B. Lohrmannin suunnitelman mukaan. Tapuli ja kirkko ovat koivurivien reunustaman käytävän yhdistämiä.
alue: 63.979976928,25.767352717 63.980682248,25.768375953 63.980682337,25.770512692 63.979090912,25.770817963 63.978973924,25.768726090 63.978328365,25.768653049 63.978272239,25.766282412 63.978356444,25.764904865 63.978796729,25.764539877 63.978953847,25.767534402 63.979976928,25.767352717
historia: Pyhäjoen emäseurakunnan kappeliksi 1764 perustettu Kärsämäki itsenäistyi 1857. Sen edellinen, 1764 rakennettu kirkko purettiin vanhuuttaan ränsistyneenä 1841. Kirkko rakennettiin arkkitehti C.L. Engelin Intendentinkonttorissa 1828 laatiman piirustuksen mukaan 1842. Samanaikaisesti rakennetun tapulin piirustus on vuodelta 1841. Kirkon ulkovuoraus valmistui 1878. Engel pyrki luomaan yksinkertaisen syrjäseudun puukirkkotyypin, jossa satulakattoista ristikirkkoa korostettiin vain pienellä lanterniiinilla. Sisäänkäyntien eteishuoneet lisättiin 1926. Kirkko korjattiin ensimmäisen kerran perusteellisesti lääninarkkitehti G. Strandbergin suunnitelman mukaan 1938, jolloin uusittiin mm. tiilikate ja kirkkosalin penkit. Kirkkoa korjattiin 1992 (Arkkitehtitoimisto Klemolat Ky).
kunta: k317
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Henrikin veli saa erinäisten toilailujensa jälkeen töitä Wäinö Aaltosen ateljeesta Kulosaaressa.
references: i2609
spatial: i8574

viinanpoltto
created: 2012-05-30T09:32:30.585+00:00
modified: 2012-05-30T09:32:30.686+00:00
preferred label: spirit distilling @en
preferred label: brännvinsbränning @sv

metadescription 260
modified: 2010-09-17T11:23:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1715365~S9*fin

p65
type: Keyword
created: 2014-05-12T12:02:23.01+00:00

Suursuo
type: Kaupunginosa
is part of: Maunula
lat: 60.233211298855
long: 24.9336934865031

metadescription 1068
modified: 2010-09-17T11:25:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1317335~S9*fin

description: päähenkilöt ovat poliiseja, jotka työskentelevät Pasilan poliisiasemalla.
references: i9609
spatial: i8108

ruuti
created: 2012-05-23T11:53:30.954+00:00
modified: 2012-05-23T11:53:31.169+00:00
preferred label: krut @sv
preferred label: gunpowder @en

metadescription 8173
modified: 2009-12-29T15:29:55+0300

Seinäjoen Aalto-keskus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Seinäjoen kirkko, seurakuntakeskus, kaupungintalo, kirjasto, teatteri ja virastotalo muodostavat yhden maamme huomattavimmista sodanjälkeisistä kulttuuri- ja hallintokeskuksista. Kokonaisuus kuuluu myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Aalto-keskus perustuu arkkitehti Alvar Aallon Seinäjoen kaupungin uuden keskustan ja sen julkisten rakennusten arkkitehtuurikilpailuvoittoon 1959. Aallon hahmottelemat Seinäjoen modernin kaupungin suuntaviivat näkyivät jo 1952 Seinäjoen kirkon, Lakeuden Ristin, suunnittelukilpailussa. Lakeuden Ristin valkoinen kirkko seurakuntakeskuksineen on osa 1960 perustetun kaupungin hallinto- ja kulttuurikeskusta. Kirkon pohjoispuolella, alueen maamerkkinä kohoaa 65 metrin korkuinen, tyylitellyn ristin muotoinen kellotorni. Kirkko, jossa on 1 200 istumapaikkaa, on sisältä hieman kiilanmuotoinen ja symmetrinen. Kuorin lattia, alttaripöytä ja -kaide sekä saarnatuoli ovat harmaaraitaista valkoista marmoria, penkit on tehty pohjoiskarjalaisesta punahongasta. Toimituskappelissa on Aallon suunnittelema lasimaalaus Etelä-Pohjanmaan virrat, sakaristossa Elämän lähde. Aalto on piirtänyt myös ehtoollishopeat, antependiumit, alttari- ja kirjaliinat. Seurakuntakeskus rajaa kirkon pääjulkisivun edustalla olevaa avointa tilaa. Yksi- ja kaksikerroksiset siipirakennukset ovat valkeiksi rapatut ja niissä on erilaisia toimitiloja ja asuntoja. Kirkkoon liittyy toiminnallisesti pieni lämpökeskusrakennus vahtimestarin asuntoineen. Myös kirkkopuisto on Aallon suunnittelema. Kaupungintalo on valmistunut 1962. Tummansinisin posliinisauvoin päällystetyn kaupungintalon pääjulkisivua hallitsee pilarihalli, josta on sisäänkäynti taloon. Korkea, epäsymmetrinen kaupunginvaltuuston istuntosali, joka toimii myös konserttisalina, antaa rakennukselle monumentaalisuutta. Valtuustosalin eteishalliin voi nousta myös rakennuksen eteläsivulle pengerretyiltä tasanteilta, jotka rajoittuvat kukkaistutuksiin ja s…
alue: 62.786119924,22.843774587 62.785336749,22.839608397 62.786413898,22.838557533 62.787187169,22.842916583 62.787358496,22.844134935 62.787461242,22.847604919 62.787407614,22.849244484 62.787076637,22.848580197 62.786462574,22.848415380 62.786119924,22.843774587
historia: Seinäjoen kirkosta ja seurakuntakeskuksesta järjestettiin arkkitehtuurikilpailu 1951. Aallon ehdotus ylitti tonttialan, mutta palkintolautakunta piti sitä muita ehdotuksia parempana ja suositteli Aallon suunnitelmaa toteutuksen pohjaksi. Rakennustyö alkoi syksyllä 1957 ja kirkko valmistui keväällä 1960, suuri seurakuntakeskus rakennettiin 1964-1966. Kirkkoon tehtiin myöhemmin joitakin akustiikan parantamiseen liittyneitä korjauksia. 1984 tulipalo tuhosi sakariston sisustuksen ja myös kirkkosali kärsi savuvahinkoja. Aalto mainitsi koko Seinäjoen keskustan suunnittelun alkaneen kirkosta. Kirkko, jota voisi kokonsa puolesta nimittää katedraaliksi, määritti tulevien keskustarakennusten koon ja laadun. Seinäjoen seurakunnan rakentaessa kirkkoa Seinäjoen kauppala alkoi toteuttaa omaa osuuttaan kulttuuri- ja hallintokeskuksesta. Seinäjoen kauppala järjesti kauppalantaloa koskevan suunnittelukilpailun 1958. Kilpailuohjelma edellytti kokonaissuunnitelmaa kauppalantalon tontille, joten kirjasto, valtion virastotalo ja teatteritalo luonnosteltiin samaan aikaan. 1959 järjestetyn jatkokilpailun voitti Alvar Aallon ja Elissa Aallon ehdotus. Seinäjoen kaupungintalon rakennustyö aloitettiin 1961 ja talo valmistui 1962. Rakennuksen B-osan asunnot muutettiin toimistoiksi vuosina 1975 ja 1981. Kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto rakennettiin 1964-65 ja virastotalo 1967-1968 useiden valtion virastojen toimitiloiksi. Kiinteistö siirtyi Seinäjoen kaupungin omistukseen 2003. Alvar Aalto esitti teatteritalon piirustukset jo 1969. Rakennus toteutettiin vasta 1986-87 Elissa Aallon johdolla. Kaupungintalon ja kirjaston väliin jäävä Kansalaistori sai Aallon jo suunnittelukilpailussa ehdottaman graniittilohkareilla ruudutetun luonnonkivipäällysteen 1988.
kunta: k743
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: teatteri
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: tori
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Westermarck, Edvard
type: Akateeminen henkilö
spatial: i6830

Laivalästit 1807
type: Fakta
content: Helsingin tullikamarin laatimassa muistiossa kerrottiin helsinkiläisillä kauppiailla olleen vuonna 1807 kaikkiaan 25 alusta. Kuinka monta raskasta laivalästiä niiden kantavuus yhteensä oli, ja kuinka paljon yksi raskas laivalästi on tuolloin ollut? Valitettavasti käytössäni ei ole mainitsemaanne tullikamarin muistiota. Eirik Hornborg kuitenkin esittää teoksessa Helsingin kaupungin historia 2. Kauppakollegion vastaavan tilaston vuoden 1807 viimeiseltä päivältä, joka sisältää tiedot 28 aluksesta, joista 18 oli tuolloin merimatkalla ja 10 kotona. Jos mittapuuksi otetaan vähintään 20 lästin kantavuus (joita 4 edellä mainituista ei ollut), lisäksi eräät vuoden aikana myydyt laivat, tulee yhteisluvuksi 3234 lästiä. Lästi on ollut sekä paino- että tilavuusmitta, jonka suuruus on vaihdellut mitattavan materiaalin mukaan. Laivan lastauksessa ja kantavuudessa lästi oli 18 kippuntaa rautapainoa. Tapulikaupungissa tämä kippunta oli 136 kiloa. Eli ilmeisesti lästi tässä yhteydessä oli 18 x 136 = 2448 kiloa. Lähteet: http://fi.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4sti Tiima, tiu, tynnyri : miten ennen mitattiin / Jarmo Grönros...ym. - 3. p. - Turku, 2004. - (Turun maakuntamuseo. Näyttelyesite : 32).
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i105

metadescription 6478
modified: 2010-01-19T15:01:27+0300

Asuinparakki C104
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T12:07:01.57+00:00
modified: 2012-12-13T08:56:51.842+00:00
subject: p32363
subject: työsiirtolat
kuvailu: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Parakki on niistä äärimmäisenä, lähinnä Ison Mustasaaren eteläosan linnoitusrintamaa, Rantavarustusta, puistoa ja vesialtaita. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessäkin vaiheessa. Rakennuksessa on kahdeksan huonetta, keittiö, wc ja suihkuhuone. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Parakki on niistä äärimmäisenä, lähinnä Ison Mustasaaren eteläosan linnoitusrintamaa, Rantavarustusta, puistoa ja vesialtaita. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessäkin vaiheessa. Rakennuksessa on kahdeksan huonetta, keittiö, wc ja suihkuhuone. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14410487139793
long: 24.991188716888473

description: Romaanin Juhanin koulu.
references: i2689
spatial: Helsingin normaalilyseo

metadescription 8767
modified: 2010-03-17T15:08:14+0300

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä Bertel Jungin kanssa.
references: i6858
spatial: i7085

metadescription 6120
modified: 2010-09-17T11:16:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Joroisten kartanot (Pasala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joroisten kartanoiden ryhmä on omaperäinen, maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on voimakkaasti leimannut pitäjän rakennettua kulttuuriympäristöä. Kartanoiden joukkoon kuuluu arkkitehtuurihistorian merkkiteoksia. Joroisten kartanot ovat osa laajempaa Savon kartanot -kokonaisuutta, johon kuuluvat Joroisten lisäksi Rantasalmen ja Juvan kartanot. Sotilasvirkatalojärjestelmän ja Rantasalmen kadettikoulun vaikutuksesta kehittynyt savolainen kartanoalue keskittyy lähinnä Joroisille, Juvalle ja Rantasalmelle. Joroisissa kartanoita ovat mm. Frugård, Paajala, Joroisniemi, Järvikylä, Koskenhovi, Torstila, Kotkan hovi, Stendal, Vättilän hovi, Pasala ja Korhola. Moniin kartanoihin johtaa pitkä, jopa kilometrejä pitkä, suora puukujanne vanhalta maantieltä. Kartanoiden torpparit ovat muodostaneet merkittävän osan pitäjän väestöstä 1920-luvulle asti, ja tuolloin itsenäistyneitä torppia on vielä pitäjän asuinrakennusten joukossa. Kotkatlahden alavaa, Keriselästä työntyvän kapean lahden länsirannan viljelymaisemaa hallitsevat Frugårdin, Paajalan ja Kotkan kartanoiden rakennusryhmät ja pihapuistot. Frugårdin kartano sijaitsee Kotkatlahden kulttuurimaisemassa järveen viettävien peltojen reunassa. Kumpareella sijaitsevaan pihapiiriin johtaa koivukuja. Suorakaiteenmuotoinen pihapiiri muodostuu keltamaalatusta, mansardikattoisesta päärakennuksesta, kahdesta punamullatusta asuinrakennuksesta, makasiinista ja navetasta. Päärakennuksen keskiakselissa olevan puutarhakäytävän molemmin puolin on istutettu muotopuutarha. Frugård on vanha ratsutila ja muodostettu 1700-luvulla viidestä talonpoikaistalosta. Sitä ovat omistaneet Grotenfelt-, Wright- ja Collan-suvut. Kartanon päärakennus, jonka pohjakaava on Carl Wijnbladin mallipiirustusten mukainen, periytyy kustavilaiselta ajalta. Kustaa III:n tallimestari Adolf Fredrik Munck on rakennuttanut kartanon äidilleen Hedvig Juliana Munckille. Mansardikattoinen rokokoorakennus on valmistunut 1784. Se on merkittävimpiä ka…
alue: 62.224012471,27.741682095 62.223912097,27.742141517 62.223160878,27.743382583 62.222484972,27.741518698 62.223597119,27.738733022 62.224023669,27.739583300 62.224012471,27.741682095
historia: Savossa oli 1600-luvun alussa vain neljä kartanoa. Läänitetyt tilat peruutettiin 1680-luvulla ja muodostettiin ratsutiloiksi ja sotilasvirkataloiksi. Savon kartanokulttuurin kukoistuskaudella 1760-1860 kartanoita oli siviilivirkamiesten ja upseerien omistuksessa yli sata. Savon ja sitä kautta Joroisten kartanoiden synty 1700-luvulla liittyy Haapaniemen kadettikoulun 1781-1819 toimintaan. Upseerit hankkivat kartanotiloja Rantasalmen lisäksi lähiympäristön pitäjistä Joroisilta ja Juvalta. Monet kartanorakennuksista ovat peräisin autonomian ajalta 1800-luvun alkupuolelta.
kunta: k171
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ensimmäinen katukahvila
type: Fakta
content: Koska Helsingissä on avattu ensimmäinen katukahvila ja missä? Aivan varmaa tietoa ensimmäisestä katukahvilasta ei lähteistämme löytynyt. Yrjö Soini kertoo teoksessa Vieraanvaraisuus ammattina 1-2 (Otava 1963), että vuoden 1952 olympiakisojen aikana sijoitettiin ylimääräisiä kansanravintoloita ja kioskeja kilpailupaikoille johtavien teiden varsille ja lähipuistoihin. Olisivatkohan ne olleet ensimmäisiä helsinkiläisiä katukahviloita? Ainakin Tampereelle ensimmäiset katukahvilat tulivat olympiavuonna, Tammero oli niistä ensimmäinen. Vai voitaisiinko ensimmäistä kioskia pitää myös ensimmäisenä katukahvilana? Helsingin ensimmäisen kioskin rakennutti kondiittori Johan Daniel Jerngren Esplanadille nykyisen ravintola Kappelin paikalle vuonna 1840. Kivestä rakennetussa pientä temppeliä muistuttavassa kioskissa myytiin kesäaikaan sokerileipurin tuotteita ja limonadia - "Confecturer od Limonader, men icke några spirituösa drycker". Toimiluvan mukaan asiakkaat eivät saaneet oleskella kioskin sisällä. Kappeli -nimitys muuten juonsi alkunsa Vasikkahakaan (myöh. Kappeliesplanadille) rakennetusta maidonmyyntikojusta. Maitoa myyvää paimenta kutsuttiin latinan kielen mukaan pastoriksi ja rakennus sai näin nimen kappeli. Kioski oli paikoillaan vuoteen 1865 asti, jolloin se purettiin uuden ravintola Kappelin alta. Lähde: Mäkinen, Anne: Kioski, kipari, kiska, snagari: Helsingin kioskeja 1800- ja 1900-luvulla (Helsingin kaupunginmuseo, 2003)
language: fin
spatial: i6723
temporal: i105
temporal: 1950-luku

Sotakoulu saarella
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Suomenlinna
spatial: i7678
temporal: i114
temporal: i105
temporal: 1700-luku
temporal: i108
temporal: i106
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i115

description: Alueen arkkitehti yhdessä Hilding Ekelundin kanssa.
references: i7143
spatial: i7842

Helsingin suomalainen tyttökoulu
type: Rakennus
is part of: i8282
is part of: Kamppi
lat: 60.1655391243435
long: 24.9416087007537

metadescription 4425
modified: 2010-09-17T11:01:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1096017~S9*fin

metadescription 6380
modified: 2009-04-30T12:07:36+0300

Hämeentie 20
type: Osoite
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1822566594455
long: 24.9552419521559

Uspenskin katedraali
type: Kirkko
is part of: i32
lat: 60.1684338725574
long: 24.960000534436

metadescription 9218
modified: 2010-06-07T14:41:42+0300

metadescription 6714
modified: 2010-01-19T15:01:43+0300

metadescription 7189
modified: 2010-02-02T15:24:54+0300

Lupari, Eero
type: Muusikko

Kapteeninkatu
type: Katu
is part of: i35
lat: 60.1572625692598
long: 24.9459674865522

Pohjois-Karjalan hovit (Suorlahti)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjois-Karjalan hovit ovat historiallisesti merkittäviä kruunun virkamiesten hallinto- ja asuinpaikkoja sekä paikallisen kulttuurimaiseman rakentajia. Pohjois-Karjalassa ei ole ollut varsinaista kartanolaitosta, mutta virkamiessäätyläisten rakentamia hoveja voi verrata arkkitehtuuriltaan rintamaiden kartanorakennuksiin. Liperin Lamminniemen nykyinen punamullattu päärakennus on majuri Burghausenin 1813 rakennuttama. Puiston ympäröimä kartano on vanhassa viljelysmaisemassa Riihilammen ja Reilammen välisellä kannaksella. Liperissä Kirkkosalmen rannalla sijaitsevan Simananniemen mansardikattoisen ja punamullatun hovin on rakennuttanut 1813 tuomari Edward Hällström. Simananniemessä on ollut jo varhain oma meijeri sekä Suomen ensimmäinen karjakko- ja meijerikoulu. Tohmajärven etelärannalla, vastapäätä kirkkoa avarassa ja kumpuilevassa maanviljelysmaisemassa oleva Jouhkolan hovi on ollut Pohjois-Karjalan merkittävin säätyläistila. Hovin nykyinen jugendtyylinen päärakennus on vuodelta 1908. Kiteen Suorlahden hovi sijaitsee Oriveden tuntumassa. Sen pihapiiri muodostuu päärakennuksesta ja joukosta erilaisista maatalouteen liittyneistä rakennuksista. Suorlahteen liittyy Orpolan tila osana Puhoksen aluetta. Kesälahden Mäntyniemen hovin 1760-luvulta peräisin oleva asuinrakennus on ollut alunperin hovin sivurakennus. Hovi oli tuolloin kontrahtirovasti Molanderin omistuksessa. Voiniemen hovi Rääkkylän Varpasalossa sijaitsee Oriveteen pistävän niemen kupeessa. Puinen päärakennus on vuodelta 1864. Pihapiiriin kuuluu Pohjois-Karjalan tiloille harvinainen vierasrakennus. Empiretyylinen talo on rakennettu 1830-luvulta. Pihapiiriä rajaa suuri luonnonkivinen navetta 1850-luvulta, edustavin esimerkki Rääkkylän lukuisista luonnonkivinavetoista. Tilalla on lisäksi vanha luhtiaitta ja 1859 rakennettu tuulimylly, paja sekä vilja-aitta. Hovin yksityinen hautausmaa sijaitsee maantien eteläpuolella. Hovin ympäristö on istutettu puistomaisesti ja pihapiiriin johtaa lehmuskuja. Lieksan Sarkkilan …
alue: 62.121996971,29.950068812 62.123559076,29.949321729 62.124437987,29.950350392 62.124511616,29.951866479 62.124555845,29.955099531 62.124125599,29.956395345 62.123810349,29.957344655 62.123667770,29.958291641 62.123442481,29.959325950 62.123544002,29.961599181 62.122944311,29.964445386 62.122469593,29.963927414 62.121203034,29.965493228 62.120001995,29.967382783 62.119306067,29.967710779 62.118853451,29.967402507 62.118011910,29.965868039 62.117771002,29.964335886 62.118028548,29.961542013 62.118368805,29.960558667 62.118540754,29.960061546 62.121143522,29.952010241 62.121996971,29.950068812
historia: Ruotsi-Suomeen Stolbovan rauhassa 1617 liitetyn Käkisalmen läänin hallinnolliset olot muuttuivat 1651, kun kruunu jakoi syrjäisen maakunnan pitäjiä läänityksinä ansioituneille henkilöille. Hovit olivat läänitys- ja rälssialueiden hallinnon virkamiesten, tuomareiden ja voutien asuin- ja hallintopaikoikseen rakentamia ja rintamaiden kartanoihin verrattavia. Ne säilyivät hallinnollisina keskuksina, vaikka kruunun läänityksiä peruutettiin 1680-luvun isossa reduktiossa. Liperistä muodostui virkamiesten asuinpaikka keskeisen sijaintinsa vuoksi, ja Lamminniemen hovi oli Flemingien vapaaherrakunnan ja Suur-Liperin hallinnollinen keskus 1700-luvun puoliväliin saakka. Liperin Simananniemi oli Ylä-Karjalan kihlakunnan tuomarin asuinpaikka. Lieksan Hovila oli veronkantokirjuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan hovi. Tohmajärven Jouhkola on ollut yksi Karjalan tuomarin ja kruununvoudin Gabriel Walleniuksen monista maatiloista. Tilalla asui pitäjän säätyläisiä jo 1600-luvulla, ja Walleniuksen omistukseen tila tuli 1764. Kiteen Suorlahti oli 1600-luvulla Flemingien voutien virkatalo ja 1720-luvulla Simo Affleckin (Simo Hurtan) omistuksessa. Orpola oli puolestaan Puhoksen tehtailijan Nils Ludvig Arppen syntymäkoti. Varpasalon Voiniemi oli 1800-luvun alussa mallitila; hovin pellot oli salaojitettu jo 1802.
kunta: k260
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6974
modified: 2010-02-04T16:41:40+0300

Ruohonleikkaaja
type: Dekkari
description: Ruohonleikkaaja on tiheätunnelmainen kaupunkidekkari, joka kuvaa tarkkasilmäisesti sekä Töölöä että töölöläisiä.
language: fin
spatial: i9345
spatial: i9344
temporal: i116
kirjoittaja: i2120
lisatietoa: Traagiset elämäntarinat leikkaavat toisiaan Helsingin ydinkeskustassa Joel ja Merja Itälä asuvat Helsingissä Runeberginkadulla lähellä Kauppakorkeakoulua. Mies on työssä ympäristöministeriössä, vaimo on terapeutti. Kun Merja saa tiedon miehensä äkillisestä kuolemasta, hänen miespotilaansa on juuri kertomassa vaimonsa väkivaltaisuudesta. Tilanne muuttuu silmänräpäyksessä, mutta jotain jää kytemään. Vähän ennen hautajaisia Merja huomaa lehdessä kuolinilmoituksen, jossa on hänen edesmenneen miehensä nimi ja syntymäaika, runo ja allekirjoitus Rakkaasi. Onko miehellä ollut toinen, salainen elämä? Eevamaria Jungman hoitaa uskollisesti pihan istutuksia, mutta hänen todellisesta elämästään tuskin kukaan talossa tietää mitään, vaikka hänen hahmonsa on kaikille tuttu. Outi Pakkanen tekee dekkarissaan jälleen tarkkoja havaintoja tästä ajasta ja kaupunkilaisten elämästä ja luo yllätyksellisen tarinan turvallisen arkipäivän taakse kätkeytyvistä salaisuuksista. (www.otava.fi)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

bibliographic citation: "Suunnitelmien mukaan uuden poliisitalo kakkosen piti olla nimenomaan johdon talo, ei rikospoliisin. Tämä oli aiheuttanut ongelmia, erityisesti työtiloissa. Vanhassa poliisitalossa suurella osalla tutkijoista oli ollut oma huone, mutta uudessa dekkarit olivat joutuneet hälyisiin maisemakonttoreihin. Hollituviksi kutsuttuja kuuden-seitsemän paikan huoneita oli yritetty pilkkoa hyllyillä ja Ikeasta haetuilla kasveilla, mutta radiot, puhelimet ja muu meteli kantautuivat ikävästi." (s. 21)
description: Murharyhmä on joutunut evakkoon alun perin Helsingin poliisin johdolle tarkoitettuun rakennukseen vanhan poliisitalon tieltä. Uudesta poliisitalosta käsin Takamäki johtaa ryhmänsä tutkintaa.
references: i9413
spatial: Pasilan poliisitalo 2

description: Kirjan luku "Seremoniamestari" kertoo Ehrenströmistä.
references: i4854
relation: i7824

bibliographic citation: Mä dallaan Hagikseen ja venttaan sporaa. Tää rundi pyörii niinku ennenkin. Spurgujengi flänäpäissään joraa, tai sit ne flaidaa, mä en maindaa - olkoon niin.
references: i1018
spatial: i43

metadescription 9120
modified: 2010-12-02T18:21:36+0300

Nummijärven kylä ja kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nummijärven kylä edustaa yhtenäistä 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun talonpoikaista rakennuskulttuuria. Kylässä on useita vanhoilla paikoillaan hyvin säilyneitä kantatilakokonaisuuksia. Kulttuurimaisema on pinnanmuodostukseltaan vaikuttava. Kylää kehystävät kumpuilevat pellot ja metsäiset ja kallioiset mäet. Kylän läpi kulkee kaartuva kylätie, jonka molemmin puolin ovat kantatilojen rakennusryhmät. Kylä viljelyksineen avautuu lounaaseen Nummijärven lahdelle. Heinon tilakeskus on kylätien länsipuolella, peltoaukeiden laidalla. Sen eteläpuolella, metsän ja kallion reunalla on Seppälän tilakeskus. Tien varressa on Heikkilän talouskeskus, Pakkanen sitä vastapäätä tien toisella puolella. Eskolan talo on järven rantaan viettävässä rinteessä. Tilakeskukset ovat hyvin säilyneitä ja yhtenäisiä. Pitkänurkkaiset päärakennukset ovat jokseenkin samalta ajalta 1800-luvun puolivälin vaiheilta. Talouskeskuksiin liittyy nuorempia asuin- ja talousrakennuksia mm. 1900-luvun alusta. Kumpuilevat pellot ympäröivät asutusta.
alue: 60.273141988,23.667515438 60.270774074,23.671788921 60.264819758,23.669492548 60.264769524,23.665822627 60.268262459,23.657792454 60.270626903,23.656990995 60.271503589,23.657444516 60.272531117,23.658086176 60.273876952,23.660211424 60.273141988,23.667515438
historia: Nummijärvi on alaltaan Karjalohjan suurin kylä pitäjän pohjoisosassa. Kylän keskustaa hallitsee Nummijärvi. Nummijärven kylän pellot ja ulkoniityt mitattiin ja jaettiin 1778, muut tilukset 1780. Jakoa korjattiin 1790. Kylän tilat olivat silloin Heinu (Heino), Pakkanen, Eskola, Heikkilä ja Seppä (Seppälä). Eskolan tilakeskus siirrettiin 1906-07 Nummijärven rannasta muutaman sata metriä alkuperäisestä paikasta länteen.
kunta: k223
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Mimin ja Watin Helsinki-loma alkaa tutustumisella Talvipuutarhaan.
references: i3866
spatial: Kaupunginpuutarha

metadescription 7091
modified: 2010-02-02T15:24:35+0300

Greenaway, Roger
type: Muusikko

Eläintarhan kalliot
type: Puisto
alternative: Eltsun kalliot
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.189629101682
long: 24.9325583087431

Vuosaaren kirkko
type: Kirkko
is part of: i91
lat: 60.2128992513825
long: 25.1400354980032

metadescription 7425
modified: 2010-02-04T16:47:31+0300

metadescription 9380
modified: 2010-08-13T14:58:27+0300

metadescription 2609
modified: 2010-09-17T11:24:11+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1548532~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1548531~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1694481~S9*fin

Vallgren, Ville
type: Taiteilija
spatial: i7357
spatial: Havis Amanda, patsas
spatial: i7054

metadescription 9714
modified: 2011-07-18T14:39:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1930985~S9*fin

metadescription 7685
modified: 2010-02-02T15:39:58+0300

Viima, Hannaleena
type: Kirjailija

metadescription 223
modified: 2010-09-17T11:23:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1692411~S9*fin

Taiteilijayhdistys
created: 2012-12-27T13:47:53.36+00:00
modified: 2012-12-27T13:47:53.456+00:00

Muu henkilö
type: luokka
subclass of: Kohdehenkilo

Sotilastalosta Kiholinnaksi
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Kruununhaka
spatial: Kiholinna
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i115
temporal: i110
temporal: i116
temporal: i114
kirjoittaja: i5132

bibliographic citation: "Autoja, ihmisiä, ratikoita/ katkeamattomana virtana/ Stockan kulmassa/ talvi-illan neonkelmeässä/ kun pakokaasuja ei/ erota pakkashuurusta, hengityshuurua/ sielun savusta" (runosta Stockan kulma, s. 216-217)
references: i9532
spatial: i6647

description: Elsi Borgin piirtämä talo.
references: i8722
spatial: i8724

Kuvanveistäjän tytär
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Luotsikatu 4
temporal: i108
kirjoittaja: Jansson, Tove
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 8136
modified: 2009-12-29T11:37:28+0300

Vanha Rauma
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vanha Rauma on yksi Suomen kuudesta keskiajalla perustetusta kaupungista. Vanhan Rauman rakennuskanta on eheä ja hyvin säilynyt ja sen katuverkko periytyy osin keskiajalta. Se on laajimpia suurilta kaupunkipaloilta säilyneitä historiallisia puukaupunkialueita Pohjoismaissa. Vanha Rauma on nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi 1991. Vanhaksi Raumaksi lasketaan alue, joka jää 1700-luvulla vakiintuneen tulliaidan sisäpuolelle. Tontteja on noin 250. Kaupungissa on kaksi toriaukiota, raatihuoneentori ja Kalatori. Katuverkko on kehittynyt keskiajalta lähtien niin, että valtakadut kulkevat itä-länsi -suuntaisesti ja niitä yhdistävät kapeat poikkikadut ja kujat. Viimeisen laajan, 1682 tapahtuneen, kaupunkipalon jälkeen pääkatuja on suoristettu. Rakennuskantaan kuuluu 1700-luvun rakennuksia, mutta enin osa puurakennuksista on kuitenkin pystytetty 1800-luvulla. Rakennuksia on laajennettu useaan otteeseen ja niiden julkisivut on koristeltu rikkaasti muotoiluilla uusrenessanssityylisillä vuorilaudoilla ja listoituksilla. Tontit ovat pienehköjä ja niissä on usein monta ulkorakennusta. Tontit ovat aidattuja lauta-aidalla, jossa on koristeellinen ajo- ja käyntiportti. Näin syntynyt katutila on tiivis ja suljettu. Huomattavimpia julkisia rakennuksia ovat kanaalin pohjoispuolella sijaitseva entinen fransiskaaniluostarin kirkko ja torin varrella oleva barokkiklassistinen raatihuone. Pyhän Ristin kirkko on arvokas muisto keskiaikaisen kaupunkirakenteen pohjoispuolelle perustetusta fransiskaanikonventista. Kirkon pohjakaava noudattaa fransiskaaneille luonteenomaista muotoa, jossa runkohuoneessa on kuorin levyisen keskilaivan ohella kapea sivulaiva. Kirkon länsipään korkea torni on 1800-luvun alusta. Arkkitehti Jac. Ahrenbergin johdolla 1891 tehty kirkon restaurointi on Suomen ensimmäisiä tietoisia vanhan kirkkorakennuksen kokonaisrestaurointeja. Suorakaiteen muotoinen sakaristo on kirkon eteläpuolella. Kuorin seinä- ja holvimaalaukset, joiden pääaiheena on Neitsyt Maria, esittävät t…
alue: 61.125274491,21.511133875 61.125441582,21.508136859 61.125947715,21.508399367 61.126618631,21.508037195 61.126961159,21.507868460 61.127090040,21.508118699 61.127937879,21.508216457 61.128074651,21.507851816 61.128279666,21.507543419 61.128674654,21.507529272 61.128915687,21.507464436 61.129073821,21.505673753 61.129872606,21.505861793 61.129638780,21.507729388 61.130322469,21.507842220 61.130487037,21.506019335 61.130878809,21.506122828 61.130912657,21.508734705 61.130532737,21.509605196 61.130061785,21.510832357 61.130174164,21.513594104 61.129785237,21.513757212 61.129900290,21.514964162 61.130047705,21.515183919 61.130024609,21.516237800 61.129907851,21.516285270 61.129982814,21.518078227 61.129181809,21.518047560 61.129104742,21.519396993 61.128861782,21.520557172 61.128301937,21.520245307 61.128400459,21.519587508 61.127979216,21.519442640 61.127968613,21.518694690 61.127443851,21.518407154 61.127036931,21.518399920 61.126847613,21.518709949 61.125654435,21.517719949 61.126579164,21.515977931 61.126719780,21.514085835 61.126152746,21.513721799 61.126039231,21.513563542 61.126143608,21.512563933 61.125629500,21.512080858 61.125655325,21.511258349 61.125274491,21.511133875
historia: Rauma sai kaupunkioikeudet 1443. Jo sitä ennen paikalla oli kauppapaikka ja kirkko. Kaupunkialue asutettiin vähitellen Kalatorilta länteen kohti maan nouseman vuoksi pakenevaa merta. Fransiskaaniluostarin kirkko rakennettiin 1400-luvun lopulla. Sen kuoriosan maalaukset tehtiin 1520-luvulla. Luostari lakkautettiin 1538 ja luostarialueelle sijoitettiin kuninkaankartano. Kirkosta tuli kaupunkikirkon palon jälkeen 1640 kaupunki- ja maaseurakunnan yhteinen pyhäkkö. Kirkon länsifasadin eteen rakennettiin torni 1816. Kirkko restauroitiin 1891. Kirkon pohjois- ja itäpuolella sijainneista luostarin muista rakennuksia ei ole säilynyt. Paikalla tehtiin kaivauksia 1890-luvun lopulla. Kaupungin pääkadun leventymästä muodostettiin 1500-luvulla tori, jonka varrelle sijoitettiin raatihuone. Nykyinen raatihuone valmistui 1776. Raatihuone restauroitiin 1976 arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen -Raunio suunnitelmien mukaan. Kaupungin porvarit ehostivat asuinrakennukset rikkain puujulkisivuin purjehduksen kukoistuskaudella 1800-luvun lopussa. Kaupunki oli 1800-luvun loppupuolella rakennuskiellossa toteutumattomiksi jääneiden uudiskaavoitusyritysten vuoksi. Kaupunkikuva muodostui näin varsin yhtenäiseksi. Kauppatoria laajennettiin korttelin kokoiseksi 1900-luvun alussa ja nykymuotonsa se sai 1910-luvulla. Torille rakennettiin katokset 2007.
kunta: k684
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: raatihuone
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Auroran sairaala
type: Fakta
content: Minä vuonna Auroran sairaala on perustettu, ja kuka on ollut hankkeen takana? Vanhimmat rakennukset ovat ilmeisesti vuodelta 1910. Marian sairaalaan perustettiin 1894 epideeminen eli kulkutautien osasto. Se osoittautui piankin liian pieneksi ja vaikeasti hoidettavaksi. Marian sairaalan vuosikertomuksessa 1902 kulkutautien osaston ylilääkäri Max Björkstén selosti epäkohtia ja esitti uuden kulkutautisairaalan rakentamista. Seuraavana vuonna terveydenhoitolautakunta tutkimustensa perusteella esitti kaupunginvaltuustolle ajanmukaisen ja riittävän suuren kulkutautisairaalan välttämättömyyttä. Marian sairaalan tontille ei katsottu mahtuvan lisärakennusta ja muutenkin pidettiin toivottavana paikkaa, jossa olisi tilaa myöhemmälle laajentamiselle. Ensimmäistä 1906 valtuustolle jätettyä arkkitehti M. Schjerfbeckin suunnitelmaa ei hyväksytty, mutta vuonna 1908 saatiin uudet luonnospiirustukset ja kustannusarvio. Kaupunginvaltuusto lähetti kokouksessaan 1909 asian uudelleen valmisteltavaksi komiteaan, johon valittiin Max Björkstén, kaupunginarkkitehti K. Hård af Segerstad, arkkitehdit Lars Sonck ja M. Schjerfbeck, senaattori Th. Wegelius ja professori Hj.von Bonsdorff. Komitea piti uutta kulkutautisairaalaa välttämättömänä ja ehdotti paikkaa Pasilan aseman lähellä. Kaupunginvaltuusto hyväksyi esityksen 1910 ja vahvisti piirustukset kokouksessaan 1911. Alustavat rakennustyöt oli aloitettu jo 1910 ja uusi sairaala luovutettiin käyttöön 1914. 1947 valmistui alueen lounaiskulmaan uusi yksikerroksinen tarkastusosasto "Tukholman paviljonki" Rakennusaineet ja piirustukset oli oli lahjoittanut Tukholman kaupungin varoilla toiminut Pohjoismaisen Avun komitea. 1952 kaupunginvaltuusto päätti sairaalalautakunnan ehdotuksesta muuttaa sairaalaan nimen 23.4. alkaen Auroran sairaalaksi. Entinen nimi Kulkutautisairaala ei enää vastannut varsinaista toiminta-alaa. Uusi kaksisiipinen lastenosastonrakennus seitsemine kerroksineen ja parvekkeineen valmistui 1955. Lähde: Helsingin kaupungin sairaala…
language: fin
spatial: Auroran sairaala
temporal: 1950-luku
temporal: i110
temporal: i107

Rantakasarmi
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T11:17:17.014+00:00
modified: 2012-12-27T14:13:56.97+00:00
subject: p49447
subject: p33985
asset ID: C1
kuvailu: Ison Itä-Mustasaaren pohjoisrantaan suunniteltiin kivirakenteista päävartiota 1850-luvulta alkaen. Arkkitehti Greifon aloitti nykyisen Rantakasarmin suunnittelun vuonna 1862, mutta holvattu, peltikattoinen kivikasarmi rakennettiin vasta vuosina 1868-1870. Se oli tarkoitettu rauhanaikaisessa käytössä 250 sotilaalle. Greifon suunnitteli Viaporiin myöhemmin myös maneesin C 77. Rantakasarmin laajaan hankkeeseen liittyi louhintatöitä sekä laiturin, teiden, tallien, ympäröivien pihojen ja rantabulevardin rakentamista. Saaren pohjoisrannalla sijainnut kivirakenteinen vartiorakennus purettiin rantakasarmin perustusten tieltä. Rinne tasattiin voimakkaan kallioleikkauksen avulla ja kasarmi rakennettiin kapean kujan etäisyydelle talon takana olevasta kallioseinämästä. Lähteistä ei selviä, minkä joukko-osaston kasarmiksi talo alun perin rakennettiin, mutta ainakin osaa rakennuksesta käytettiin päävartiona, jossa oli arestikopit, pidätettyjen kopit ja huoneet vartioille ja päivystävälle upseerille. Niiden lisäksi kasarmissa oli keittiö, kanslia, miehistön majoitushuoneet ja käymälät. Kattorakenne vahvistettiin holvien päälle kuormatulla hiekalla, joka oli ilmaraon erottamana laajan peltikatteisen mansardikaton alla. Vuosina 1873-74 parannettiin rakennuksen kosteuseristystä holveissa ilmenneiden ongelmien vuoksi. 1875 korjattiin samasta syystä rappauksia. Vuonna 1876 poistettiin osa katolla olleesta maatäytöstä ja katto pellitettiin. Kellotornin mekanismi korjattiin. Katto maalattiin 1880-luvun alussa. 1885 ruvettiin käymälöihin kulkemaan ulkokautta, koska ilmanvaihdon parantamiseksi ja löyhkän poistamiseksi suorat sisäänkäynnit oli suljettava. Savupiiput uusittiin. 1887 käymälät rakennettiin kuitenkin uudelleen, niihin tehtiin siirrettävät istuimet ja lämmitysuunit ja hatulliset ilmanvaihtokanavat. Likakaivot muutettiin umpikaivoiksi ja niihin tehtiin uudet kannet, jotka peitettiin mukulakiveyksellä. 1889 uusittiin kellon koneistohuoneen lattiat ja roomalaiskatolinen kappeli sii…
historia: Ison Itä-Mustasaaren pohjoisrantaan suunniteltiin kivirakenteista päävartiota 1850-luvulta alkaen. Arkkitehti Greifon aloitti nykyisen Rantakasarmin suunnittelun vuonna 1862, mutta holvattu, peltikattoinen kivikasarmi rakennettiin vasta vuosina 1868-1870. Se oli tarkoitettu rauhanaikaisessa käytössä 250 sotilaalle. Greifon suunnitteli Viaporiin myöhemmin myös maneesin C 77. Rantakasarmin laajaan hankkeeseen liittyi louhintatöitä sekä laiturin, teiden, tallien, ympäröivien pihojen ja rantabulevardin rakentamista. Saaren pohjoisrannalla sijainnut kivirakenteinen vartiorakennus purettiin rantakasarmin perustusten tieltä. Rinne tasattiin voimakkaan kallioleikkauksen avulla ja kasarmi rakennettiin kapean kujan etäisyydelle talon takana olevasta kallioseinämästä. Lähteistä ei selviä, minkä joukko-osaston kasarmiksi talo alun perin rakennettiin, mutta ainakin osaa rakennuksesta käytettiin päävartiona, jossa oli arestikopit, pidätettyjen kopit ja huoneet vartioille ja päivystävälle upseerille. Niiden lisäksi kasarmissa oli keittiö, kanslia, miehistön majoitushuoneet ja käymälät. Kattorakenne vahvistettiin holvien päälle kuormatulla hiekalla, joka oli ilmaraon erottamana laajan peltikatteisen mansardikaton alla. Vuosina 1873-74 parannettiin rakennuksen kosteuseristystä holveissa ilmenneiden ongelmien vuoksi. 1875 korjattiin samasta syystä rappauksia. Vuonna 1876 poistettiin osa katolla olleesta maatäytöstä ja katto pellitettiin. Kellotornin mekanismi korjattiin. Katto maalattiin 1880-luvun alussa. 1885 ruvettiin käymälöihin kulkemaan ulkokautta, koska ilmanvaihdon parantamiseksi ja löyhkän poistamiseksi suorat sisäänkäynnit oli suljettava. Savupiiput uusittiin. 1887 käymälät rakennettiin kuitenkin uudelleen, niihin tehtiin siirrettävät istuimet ja lämmitysuunit ja hatulliset ilmanvaihtokanavat. Likakaivot muutettiin umpikaivoiksi ja niihin tehtiin uudet kannet, jotka peitettiin mukulakiveyksellä. 1889 uusittiin kellon koneistohuoneen lattiat ja roomalaiskatolinen kappeli sii…
paikan tyyppi: kasarmi
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.148847365956144
long: 24.984976720809982

metadescription 3937
modified: 2010-09-17T11:11:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1366813~S9*fin

Kaapelitehdas, Munkkisaaren merikaapelihalli
type: Rakennus
alternative: Suomen Kaapelitehdas
is part of: i28
lat: 60.1540256805176
long: 24.9269282545091

metadescription 7921
modified: 2010-02-02T15:42:30+0300

bibliographic citation: 1998: Marianne antoi Jackille mustavalkoisen käyntikortin; se oli pikkuisen pelottava. Paikan nimi oli The Duck's Tattoo... "Ja tatuoijan nimi on Diego", nainen sanoi... Diego oli pieni mies, jolla oli ystävälliset silmät ja pukinparta; hänen käsivartensa olivat tatuointien peitossa. Yksi oli aika sovinnainen naisen muotokuva, melkein kuin valokuva. Toinen oli tyystin epäsovinnainen alaston nainen; itse asiassa nainen joka oli ilkosillaan ankan kanssa. Diegolla oli muitakin tatuointeja, mutta Jackin mieleen jäi parhaiten alaston nainen ankan kanssa.
references: i8788
spatial: i8789

metadescription 8396
modified: 2010-01-08T15:42:04+0300

bibliographic citation: 'Jälkeenpäin muistellen, eniten suretti osuma Helsingin Yliopiston rakennukseen, jossa mm. Albert Edelfeltin ja Eero Järnefeltin maalaamat freskot tuhoutuivat tulipalossa. Wäinö Aaltosen korkokuvaveistos "Vapaus seppelöi nuoruuden" tuhoutui ja osa Lääketieteen historian museon kokoelmista niinikään.' (s. 59)
description: Kirjailija suree yhteisten kulttuurihistoriallisten teosten tuhoutumista.
references: Sota Helsingissä lapsen silmin
spatial: i8187

Kotkaniemen tila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kotkaniemi kuuluu poliittisen historian merkkimieskotien ryhmään, sillä tila on ollut Suomen ensimmäisen valtionpäämiehen ja tasavallan kolmannen presidentin P. E. Svinhufvudin koti. Kotkaniemen tilan suuri, jugendvaikutteinen huvilamainen päärakennus sijaitsee Kivijärven rannalla, männikköisessä mäessä. Päärakennus on peräisin 1890-luvun lopulta laamanni Thoménin ajalta. Huvilan suunnittelijana pidetään arkkitehti Lars Sonckia. Kotkaniemen läheisyydessä on toisen maailmansodan linnoitusketju Salpalinjaan ja Kivijärven sulkujärjestelmiin liittyviä sotahistoriallisia muistomerkkejä.
alue: 60.966890647,27.830979230 60.967722071,27.830150818 60.970732931,27.827956132 60.971039342,27.828506859 60.969549643,27.833779634 60.967884560,27.834732395 60.966890647,27.830979230
historia: P.E. Svinhufvud, jonka lakimiesura oli alkanut Turun hovioikeudessa, pääsi Lappeen tuomiokunnan kihlakunnantuomariksi ja muutti perheineen Luumäelle Kotkaniemeen 1908. Toukokuussa 1918 Svinhufvud valittiin itsenäisen Suomen korkeimman vallan käyttäjäksi eli ensimmäiseksi valtionpäämieheksi. Svinhufvud vietti kesiään Kotkaniemessä vielä presidenttikaudellaan 1931-1937, jolloin presidentin virkahuvilana oli Naantalin Kultaranta. Presidenttikauden päättymiseen loppui myös Svinhufvudin yhteiskuntapoliittinen päivätyö ja hän vietti vapaapäiviä Kotkaniemessä. Kotkaniemessä on ollut majoituspalveluja vuodesta 1916 lähtien, kun presidentin puoliso Ellen Svinhufvud sijoitti täyshoitolalaisia yläkerroksen huoneisiin. Kansalaissodan aikana Kotkaniemi oli punaisten hallussa. Kotkaniemi siirtyi Museoviraston omistukseen 2000, ja osa huoneista on Svinhufvud-museona avoinna yleisölle.
kunta: k441
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Luvian saariston kalastajatilat
type: AreaOfInterest
kuvailu: Luvian rikkonaisessa, useista saarista ja luodoista muodostuvassa ulko- ja sisäsaaristossa on säilynyt arvokkaita kalastuselinkeinoon liittyviä entisiä kalastustiloja ja kalastajakulttuurista kertovaa rakennuskantaa, vaikka ympäristö ja elinkeinot ovatkin muuttuneet. Yksittäisten kalastustilojen ja -torppien lisäksi saaristossa on myöhempää huvila-asutusta. Kalastustilojen sijoittelu poikkeaa myöhemmästä rakentamisesta. Kalastustilat ovat sijoittuneet selkeästi erilleen, usein omille saarilleen ja rakennuspaikaksi on valikoitunut saaren suojaisa paikka. Kohde jakautuu kahteen alueeseen, laajaan ulkosaaristoon ja suppeampaan sisäsaaristoon. Ulkosaaristossa saariketjun muodostavat Pastuskerin, Kuiskerin, Kinaskerin, Parskerin, Pirskerin ja Etelän-Pirskerin saaret. Ehyitä ja säilyneitä pihapiirejä ovat Pastuskerin Takholmin kalastustila (päärakennus 1832). Kuiskerin eteläpuolella olevan Väipäreenkarin kalastustorpan päärakennus on valmistunut 1883. Kinaskerin itärannalla olevan kalastustilan rakennuskanta on 1900-luvun alkupuolelta. Vanhempaa asutusta edustaa Pohjan Pirskerin entinen luotsitalo, jonka päärakennuksen ensimmäinen vaihe on valmistunut 1786. Etelän-Pirskerissä on neljä 1800-luvun alkupuolella perustettua kalastustilaa. Saaren pohjoispäässä ovat Haapaniemi (päärakennus 1925) ja Saaristo (1800-luvulta), joiden yhteydessä on säilynyt myös pieni peltoalue. Saaren eteläosassa, Ulko-Rounoorissa, on kaksi kalastustilaa, joiden päärakennukset on rakennettu 1850 ja 1890. Sisäsaaristossa Hyviluodon saaressa on kolme vanhaa kalastustilaa. Saaren itärannalla olevan Hyviluodon 1700-luvulla perustetun torpan rakennuskanta on säilynyt tiiviinä kokonaisuutena. Päärakennus on 1800-luvun puolivälistä. Takskerin kalastustilan neliöpihan asuinrakennuksen ulkoasu on 1920-luvulta. Anteskerin kalastustilan päärakennus on 1910-luvulta. Sen pihapiirissä on muinaisjäännöksiksi luettuja historiallisen ajan kiviröykkiöitä.
alue: 61.379546852,21.483787244 61.387308796,21.466360483 61.392333884,21.462968886 61.400011554,21.442011768 61.404105545,21.437918066 61.408824897,21.443134707 61.413312396,21.452275391 61.406118157,21.469833281 61.400680370,21.476448478 61.397086143,21.496446459 61.394812149,21.502933440 61.387622812,21.501291478 61.385404781,21.501443738 61.384612653,21.501507951 61.384155084,21.500910754 61.383609492,21.498145424 61.382144841,21.493208019 61.380603373,21.489941180 61.380048441,21.486952110 61.379546852,21.483787244
historia: Luvian saariston muodostuminen ja asutus liittyy länsirannikolla esiintyvään maankohoamisilmiöön. Varhaiskeskiajalla veden pinta oli noin kuusi metriä korkeammalla kuin nykyisin. Tällöin nykyinen Lankoorin niemimaa muodostui vielä neljästä luodosta. Luvian saaristo muodostui vähitellen asutuskelpoiseksi. Ensimmäiset kalastustilat tai -torpat perustettiin 1700-luvun loppupuolella. Varsinainen asuttaminen tapahtui 1800-luvun aikana. Maannousun lisäksi vaikutti asukasluvun kasvu ja maanjakoprosessien käynnistyminen 1700-luvun loppupuolella. Saarten keskeinen elinkeino oli kalastus, mutta asuinpaikat valittiin suojaisan aseman lisäksi paikoista, joissa oli mahdollisuus pienimuotoiseen viljelyyn tai laitumiin. Harva asutus muodostui yksittäisistä kalastustiloista ja torpista. Ensimmäisiä asuinpaikkoja 1700-luvulla olivat Hyviluodon ja Säpin saarien kalastustorpat sekä Pohjan Pirskerin luotsitalo. Kalastuksen lisäksi rannikolla ja saaristossa harjoitettiin laivanrakennusta. Ulkosaariston pohjoisosassa olevasta Klopan saaresta kerättiin katukiviä ja louhittiin kiveä Poriin 1900-luvun alkupuolella. Varhaisimmat huvilat rakennettiin 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella yleensä mantereen puolelle mm. Lankooriin. Sotien jälkeen elinkeinoissa ja asutuksessa tapahtui suuria muutoksia. Kalastuksen rinnalle tuli rannikolla turkistarhaus ja saariston kalastustilat alkoivat autioitua, varsinainen autioituminen tapahtui 1960- ja 70-luvuilla. Kinnaskerissa kalastustilan käyttäjäksi tuli merivartiosto 1961. Osa kalastustiloista ja saarista on muuttui 1900-luvun loppupuolella vapaa-ajan asunnoiksi ja kesämökkitonteiksi. Ulkosaariston länsipuolella oleva pienten saarien ja luotojen ryhmä on määritetty Natura-alueeksi.
kunta: k442
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaukopään tehtaan asuinalueet (Lättälä)
type: AreaOfInterest
alue: 61.244727773,28.861481558 61.243893208,28.862777296 61.243216952,28.861906924 61.242426942,28.861075210 61.241420877,28.860068950 61.240785676,28.859418744 61.240388748,28.859005435 61.241273627,28.857108156 61.241730184,28.856104680 61.242212412,28.855186284 61.242665289,28.855435808 61.243178816,28.855989976 61.244081778,28.858318408 61.244454410,28.859810306 61.244727773,28.861481558
kunta: k153
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mäkelänrinteen uintikeskus
type: Rakennus
is part of: i46
lat: 60.1997864378902
long: 24.9480489041136

Mannerheimintie 73 1950-2000
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i15
spatial: i6440
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i4244

bibliographic citation: 'Eteläisen ja Pohjoisen Hesperiankadun väli oli vain satakunta metriä. Joutsamo hidasti taas vauhtia puolihölkkään. Hän ei nähnyt autoja ja oli jatkamassa asfalttipätkän yli. Hän ehti ottaa kaksi nopeampaa askelta, kun hän kuuli takaoikealta moottorin äänen.' (s. 161)
description: Joutsamon juoksulenkki saa ikävän käänteen.
references: i9867
spatial: i9869

Heinonen, Regina
type: Nayttelija

metadescription 8632
modified: 2010-09-17T11:27:49+0300

Borg, Elsi
type: Arkkitehti
spatial: i8723
spatial: Paasikivenkatu 4-6
spatial: i7744
spatial: i8724
spatial: Pohjoinen Hesperiankatu 37

Kaipiaisten rautatieasema (asema-alue)
type: AreaOfInterest
alue: 60.900327991,27.119316045 60.899790211,27.119522876 60.899665745,27.116389366 60.900167996,27.116267933 60.900802605,27.116197734 60.900829876,27.117253112 60.901303052,27.117230826 60.901302058,27.117235834 60.901404075,27.117393830 60.901419425,27.117698933 60.901221222,27.119136524 60.900362572,27.119394457 60.900327991,27.119316045
kunta: k286
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i4311
spatial: i7475

Davis, Mac
type: Muusikko

metadescription 6937
modified: 2010-01-19T15:03:18+0300

metadescription 8892
modified: 2010-09-17T11:28:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1890493~S9*fin

Mitä onni on
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i8
temporal: i116
kirjoittaja: Tamminen, Petri
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Längelmäen kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Längelmäen kirkonkylä on poikkeuksellisen hyvin 1900-luvun alkupuolen asussa säilynyt pienen ja syrjäisen, mutta vauraan pitäjän keskus, missä 1770-luvun kirkon ympäristöön on rakennettu 1800-luvulta 1950-luvulle mennessä tyypilliset kunnalliset ja kaupalliset palvelut. Längelmäen kirkonkylä on rakentunut rikkonaiseen, kapeiden lahtien ja laaksojen muodostamaan viljelymaisemaan, jossa pellot viettävät Kirkonlahteen, Junkilanlahteen ja osin Pitkäjärven rannoille. Kylän nykyinen rakennuskanta ulottuu 1700-luvulta 1950-luvulle. Kirkonkylä peltoaukeineen ja talonpoikaistaloineen on säilyttänyt hyvin 1900-luvun alun aikaisen luonteensa. Maisemaa hallitsee rakennusmestari Antti Piimäsen johdolla 1772 rakennettu länsitornillinen pitkäkirkko. Kirkon lähellä on Längelmäen pitäjän lainamakasiini. Kirkonkylän keskustassa on kylän tärkein rajattu raittitila, jonka varrella on mm. entinen pankin rakennus. Kylän länsiosassa on kirkonkylän entinen kansakoulu ja kunnalliskoti. Kirkon ja hautausmaan välillä ovat Vanhatalon ja Uusitalon tilat. Poukan tila on Junkinlahdenlahden rannalla kirkonkylän keskustasta länteen.
alue: 61.693623911,24.684732465 61.693858361,24.685879972 61.694104944,24.687086616 61.694349250,24.689100811 61.694412809,24.690675666 61.694134405,24.692057913 61.693931580,24.693108872 61.693671322,24.694274662 61.693474881,24.695375018 61.692957392,24.697104196 61.692683010,24.697901556 61.692473801,24.698399002 61.691493594,24.698878880 61.690994689,24.698499406 61.690281312,24.696541864 61.689769571,24.695559649 61.689079249,24.695309751 61.688216920,24.696060130 61.687696853,24.696717909 61.687369222,24.697045271 61.686568157,24.696692459 61.685849968,24.695672284 61.685668653,24.695366979 61.685440500,24.694893215 61.684969555,24.693711233 61.684686416,24.693102526 61.684194635,24.692890751 61.683669176,24.693046285 61.683153032,24.692934233 61.682758686,24.692323122 61.682343165,24.691175952 61.682232529,24.689466804 61.682143499,24.688193004 61.681726636,24.687313668 61.681268660,24.686701183 61.680874434,24.686056666 61.680576057,24.685313796 61.680532683,24.684442718 61.680677937,24.684010951 61.680792397,24.683377754 61.681217857,24.682550541 61.681985553,24.680888100 61.682414678,24.679324590 61.682838923,24.677125206 61.683302154,24.673453981 61.683633857,24.670650002 61.683804341,24.668311002 61.684041862,24.665740240 61.684136865,24.663666309 61.684291613,24.662899894 61.684904528,24.662745636 61.685792106,24.663300089 61.686432541,24.664016700 61.687222027,24.665138208 61.688105626,24.666529571 61.688916047,24.668254137 61.689327438,24.670271314 61.689919013,24.671221513 61.690363178,24.672174436 61.690883546,24.673310638 61.691354203,24.674338350 61.691753811,24.675518795 61.691907152,24.676660256 61.692021598,24.677954512 61.692114833,24.679677639 61.692154850,24.681218427 61.692404398,24.682194747 61.692790494,24.682872813 61.693255329,24.683719949 61.693623911,24.684732465
historia: Längelmäen seurakunta perustettiin 1640, jolloin myös Orivesi sai Längelmäen kappelikseen. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1641 Karvian kylään. Kirkko oli ahdas ja sen maapohja oli huono, joten uusi kirkko päätettiin rakentaa toisaalle. Sijainnista oli useita ehdotuksia, mutta lopulta kirkon paikaksi valittiin Hakosalmi aiempaa keskempää pitäjää. Kirkolle päätettiin samalla rakentaa uusi tie Hiukkaalta. Hakosalmen kylän vanhimpien talojen, 1797 halotun Talolan ja Poukan historia ulottui 1500-luvulle. Mestari Antti Piimänen valittiin kirkon rakennusmestariksi 1767 ja paanukattoinen kirkko valmistui syksyllä 1772. Kirkon tornia korjasi mestari Matti Åkerblom-Pärnä 1794. Laudoituksen tekivät mestarit Matti Fri ja Elias Enqvist 1846-1848. Kirkko korjattiin 1896 arkkitehti J. Stenbäckin suunnitelmin. Pitäjän lainamakasiini rakennettiin mahdollisesti 1824.
kunta: k562
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kesäkaverit
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Lost & Found, ravintola
temporal: i116
esittaja-musiikki: i636
saveltaja: i9381

metadescription 7054
modified: 2010-02-02T15:32:16+0300

Saaren kartano ja kansanpuisto
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaren kartanoympäristö on keskiajalta asti asuttu ja viljelty, maisemallisesti merkittävä kokonaisuus talouskeskuksineen, yhtenäisine rakennusryhmineen, puutarhoineen, tiestöineen, siltoineen ja luonnonpuistoineen. Kartanoon ja sen ympäristön liittyy myös henkilö- ja kulttuurihistoriallisesti merkittäviä vaiheita. Saaren kartano sijaitsee Tammelan Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin jäävässä saaressa, jonka Venesillan kannas yhdistää nykyisin mantereeseen. Kirkonkylästä etelään johtava maantie kulkee saaren viljelysmaiseman ja metsän rajalla. Saaren kartanon ympäristöstä tunnetaan lukuisia kivikautisia asuinpaikkoja ja kartanoa edeltänyt kylänpaikka. Kartanon päärakennus, talouskeskus ja puisto ovat Kuivajärven puoleisella peltoaukealla. Kartanon 1800-luvun alkupuolella valmistunut päärakennus on kaksikerroksinen, mansardikattoinen ja rungoltaan valkeaksi rapattu. Julkisivussa on pilasterijäsentelyä. Päärakennusta ympäröi rantaan asti ulottuva puisto. Talouspihan ympärillä on 1700-luvun loppupuolella rakennettu kaksikerroksinen ja taitekattoinen asuinrakennus. Kaksikerroksinen konttorirakennus on 1920-luvulta. Talouspihaan kuuluvat lisäksi tiiliset navetta- ja tallirakennukset. Puiston rakenne perustuu Paul Olssonin 1920-luvulla ja 1940-luvulla tekemiin suunnitelmiin. Päärakennuksen keskiakselia korostaa etelässä järven rantaan rakennettu klassisistinen, parasol-kattoinen huvimaja ja pohjoisessa kellotornillinen viljamakasiini ns. leipäkirkko 1790-luvulta. Talousrakennukset muodostavat oman ryhmänsä metsärajaan. Jalopuiden reunustaman tulotien varrella on 1920-luvulla rakennettu Fabritiuksen huvila. Seikkolinnanmäen rannassa on 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa rakennettu huvila. Kartanoon liitetyn Kankaisten ratsutilan aumakattoinen päärakennus on kartanon entinen päärakennus, joka rakennettiin 1700-luvulla ja siirrettiin 1800-luvun alkupuolella nykyiselle paikalle. Kankaisten pihapiiriin kuuluvat lisäksi aitta- ja riihirakennukset. Kartanoon liittyy olennaisesti Saar…
alue: 60.770727895,23.843924259 60.770324487,23.834985057 60.772746229,23.824370915 60.775859147,23.821944375 60.781018152,23.822237090 60.789731367,23.817259858 60.791687237,23.817395630 60.792828351,23.814881527 60.793302008,23.814001070 60.794640741,23.812796376 60.795609785,23.813176211 60.796760112,23.813835812 60.799120071,23.815208561 60.800414840,23.814603540 60.801612814,23.812370652 60.803545932,23.814143238 60.804210690,23.820091197 60.800605102,23.826313727 60.792862588,23.831068599 60.791755891,23.840049720 60.788445244,23.842745468 60.782797634,23.842205045 60.776947395,23.855835639 60.773960672,23.854510483 60.770727895,23.843924259
historia: Saaren kartano muodostettiin 1559 kuudesta tilasta, kylän seitsemäs tila liitettiin kartanoon 1650. Pohjoispuolella oleva Kankaisten ratsutila liitettiin kartanoon 1793 ja ratsutilalle siirrettiin kartanon vanha päärakennus. Saari ehti olla lyhyen aikaa myös ruotujakoarmeijan ratsumestarin virkatalona. Perintöluontoiseksi se määriteltiin 1700-luvun lopussa. Nykyisen päärakennuksen rakennustyöt aloitettiin 1805 eversti Lagerborgn aikana ja lopullisesti rakennus valmistui 1820 kapteeni Lepsenin aikana. Rakennuksen hirsinen runko päällystettiin tiililevyin, jotka rapattiin. Leveän frontonin koristama mansardikattoinen rakennus liittyy kustavilaiseen kartanoarkkitehtuuriin. Saaren kartanon ohi kulkeva maantie erkanee Vanhasta Härkätiestä Kuivajärven eteläpäässä. Maantieksi se oli raivattu jo 1700-luvulla. Saarensalmen yläpuolisilla tukikaarilla varustettu teräsbetonisilta valmistui 1923 rakennusliike Oy Granitin suunnitelmien mukaan. Kaukolanharju oli suosittu näköalapaikka jo 1800-luvun loppupuolella. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys rakennutti Kaukolanharjulle Saaren kartanon maille näkötornin 1923 forssalaisen rakennusmestari A. Nummen piirustusten mukaan. Näkötorni siirtyi sittemmin Tammelan kunnan hallintaan. Saaren kansanpuiston perusti 1932 kartanonomistaja Erik von Frenckell, joka myi puiston Forssan kaupungille ja Tammelan kunnalle. Puistoon rakennettiin Lounais-Hämeen pirtti 1946-1948 ja ulkoilmateatteri arkkitehti Veikko Kyanderin piirustusten mukaan. Saaren kartano oli teatterinjohtaja, akateemikko Vivica Bandlerin (1917-2004) hallussa hänen kuolemaansa saakka. Bandler peri kartanon isältään Eric von Frenckelliltä.
kunta: k834
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: huvimaja
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

varastot
created: 2012-05-24T12:13:02.005+00:00
modified: 2012-05-24T12:13:02.095+00:00

Ammusvarasto / Patteri 1 E18
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T09:49:32.086+00:00
modified: 2012-12-13T09:59:59.622+00:00
subject: ammukset
subject: p39617
kuvailu: Kaksiosainen ruutikellari rakennettiin v.1867patteri 1:n yhteyteen.Kellaria kunnostettiin v. 1876 ja se peitettiin maalla. 1880-luvulla suoritetun patterin uudistustyön yhteydessä rakennettiin ruutikellarin ja tykkiasemien välille kiskot ammustenkuljetusvaunuja varten. Toisen maailmansodan aikana kellarin päälle rakennettiin betonoitu it-tykkiasema. Itse kellari on ollut käytössä varastokellarina. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: v. 1918 E 18 Lähteet: KA VSA17044 MV SL VIK E 104 a-127, E 205 Heiskanen,Seppo: Länsi-Mustasaaren venäläis- aikaiset patterit. 1978.
historia: Kaksiosainen ruutikellari rakennettiin v.1867patteri 1:n yhteyteen.Kellaria kunnostettiin v. 1876 ja se peitettiin maalla. 1880-luvulla suoritetun patterin uudistustyön yhteydessä rakennettiin ruutikellarin ja tykkiasemien välille kiskot ammustenkuljetusvaunuja varten. Toisen maailmansodan aikana kellarin päälle rakennettiin betonoitu it-tykkiasema. Itse kellari on ollut käytössä varastokellarina. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: v. 1918 E 18 Lähteet: KA VSA17044 MV SL VIK E 104 a-127, E 205 Heiskanen,Seppo: Länsi-Mustasaaren venäläis- aikaiset patterit. 1978.
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.14859103238425
long: 24.97304625511174

Sydväst, asunto-osakeyhtiö
type: Rakennus
alternative: Tehtaankatu 21
is part of: i8007
is part of: i7999
is part of: i8399
is part of: i35
is part of: i7150
lat: 60.1583680505813
long: 24.9419102693011

description: Kristiina Carlson asui lapsuudessaan Merikadulla ja kuvaa seutua 1950-luvulla artikkelissaan "Kotikaupunkini Helsinki".
references: i2999
spatial: i37

metadescription 9343
modified: 2010-09-17T11:25:58+0300

description: Romaanin tapahtumat saavat alkunsa Messukeskuksesta, Kirjamessuilta, kun eläkkeellä oleva lankakauppias Salme Malmikunnas kohtaa messuhulinassa kirjailijan, jolta aiheet ovat loppuneet. Kirjailija haluaa ostaa Salmen elämäntarinan 7000 eurolla uutta kirjaansa varten. Ja Salme suostuu.
references: Ihmisen osa
spatial: i8077

description: keisarin sviitti ja aitio
references: Helsinki-tiloja
spatial: i6626

Palander, Misa
type: Kirjailija
lisätietoja: http://www.misa.palander.fi/

Mäkelänkatu 37-43
type: Osoite
is part of: i46
is part of: i6355
lat: 60.1966081472123
long: 24.9531479287179

metadescription 7648
modified: 2009-11-02T18:41:55+0300

Ylihärmän kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ylihärmän puukirkko on kuuluisan pohjalaisen Hakolan kirkonrakentajasuvun edustajan Kaapo Hakolan johdolla rakennettu, sekä sisä- että ulkonurkista viistetty pohjalainen 1700-luvun loppupuolen ristikirkko, joka muodostaa pappilan kanssa hyvin säilyneen kirkkoympäristön. Ylihärmän kirkko on muodoltaan 24-kulmainen ristikirkko, jonka keskeltä kohoaa sipulipäätteinen kattoratsastaja. Korkea aumakatto on paanutettu. Ikkunat ovat segmenttikaariset. Kirkon kiinteä sisustus on uudistettu 1938 Ilmari Launiksen suunnitteleman korjauksen yhteydessä. Intendentinkonttorin suunnittelema tapuli vuodelta 1828 on tehty Oravaisista kotoisin olleen rakennusmestari Olof Häggblomin johdolla. Hän on vastannut tapulin rakentamisesta myös 1830 Kuortaneella, missä on nähtävissä Ylihärmän tapulista omaksuttuja aiheita. Kirkkoa ja tapulia ympäröi vanha hautausmaa. Sankarihautausmaa on J.S. Sirénin suunnittelema. Kirkon eteläpuolella on vanha pappilarakennus ja vanha pitäjänmakasiini, joka on museokäytössä. Ylihärmän pappila on rakennettu 1889 edeltäneen pappilan paikalle. Pappilaa ympäröi puutarha ja pihapiirissä on vanha aitta. Vuodesta 1976 pappila on toiminut seurakunnan toimisto- ja harrastetiloina.
alue: 63.140914628,22.793375352 63.140500215,22.793370088 63.140281337,22.793641711 63.140133819,22.792660044 63.139998271,22.791791170 63.140231864,22.791642744 63.140283009,22.791373659 63.140890171,22.791220173 63.141152112,22.791073195 63.141226820,22.790931442 63.141353361,22.790831473 63.141193886,22.788619506 63.140681989,22.785837281 63.142039730,22.786043397 63.141953829,22.788465558 63.141915796,22.791665469 63.141941353,22.792441383 63.141994502,22.792820703 63.142061861,22.793094409 63.141860236,22.793532635 63.141639767,22.794207914 63.141301443,22.793777212 63.140914628,22.793375352
historia: Härmän jokivarsien alue kuului asutuksen vakiintumisesta lähtien Kyrön kirkkopitäjään, sittemmin vuodesta 1581 siitä irtautuneeseen Lapuan kirkkoherrakuntaan. Talot elivät 1600-luvulla niittyihin perustuvasta karjatalousvaltaisesta maataloudesta ja nousevasta tervanpoltosta. Asutus laajentui 1700-luvulla talojen halkomisen sekä uudistilojen ja torppien perustamisen myötä. Härmän Peräkylän ja Keskikylän asukkaat rakensivat 1785-1787 oman kirkkonsa Kaapo Hakolan piirustusten mukaan. Kirkon ympärille muodostui Lapuan alainen Ylihärmän saarnahuonekunta 1816. Vanhan Härmän pitäjän eteläosasta muodostettiin Ylihärmän seurakunta 1859. Kauhavan kappeliseurakunta Ylihärmästä tuli 2009.
kunta: k233
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lönnrotinkatu 35
type: Osoite
is part of: Kamppi
lisätietoja: http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/656
lat: 60.1638979741635
long: 24.9306039872525

päällekkäin ajassa
type: ObjectProperty
domain: Time
label: overlaps in time @en
range: Time
sub property of: related

metadescription 2140
modified: 2010-09-17T11:00:14+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1636986~S9*fin

As Oy Jussila
type: Rakennus
alternative: Asunto-osakeyhtiö Jussila
alternative: Jussila, As Oy
is part of: Kamppi
is part of: i8525
lisätietoja: http://www.housetek.fi/abrahaminkatu-6-taloinfo/
lat: 60.1644815028104
long: 24.9282629121451

metadescription 7550
modified: 2010-02-02T15:35:18+0300

Averardi, G.
type: Muusikko

description: Kaksintaistelu kuvattiin täällä.
references: i9042
spatial: Lehtisaari

metadescription 8359
modified: 2010-01-05T15:54:25+0300

metadescription 5855
modified: 2010-09-17T11:28:47+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Karviankylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karviankylä edustaa pitäjän vanhinta kyläasutusta, ja sen rakennuskanta antaa hyvän kuvan pohjoissatakuntalaisesta talonpoikaisesta rakennustavasta. Syrjäisen kylän viljelykset ovat pienimuotoisia Karvianjärveen laskevia rantapeltoja. Karvianjärven rantaviivaa myötäilee vanha maantie, jonka varrella kantatalojen talouskeskukset ovat. Kylän keskustassa on Vähä-Karvian, Hiedanpään, Kanniston, Sulosen ja Lähdeniemen talot. Lähdeniemen talo puotiriveineen, pitkine solarakennuksineen ja lukuisine talousrakennuksineen ja puistoineen on huomiota herättävä ja arvokas kokonaisuus.
alue: 62.205489610,22.647414540 62.208819283,22.637838708 62.213172393,22.642118481 62.213870647,22.649908933 62.220948498,22.656152829 62.222564876,22.665010987 62.219276226,22.674631572 62.207006523,22.661102278 62.205489610,22.647414540
historia: Ylä-Satakunnan ja Pohjanmaan välinen laaja suo- ja metsävaltainen seutu pysyi pääosin asumattomana aina uuden ajan alkupuolelle saakka. Se on ollut pysyvästi asuttu 1600-luvun puolivälistä lähtien.
kunta: k230
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: T.I.Itkonen oli Kansallismueson etnografisen osaston johtaja, Marja Itkonen - Kaila kertoo lapsuutensa käynneistä museossa.
references: Isän huone
spatial: i7211

metadescription 8001
modified: 2010-02-02T14:31:34+0300

Meilahden huvila-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Meilahden huvila-alue, joka on 1800-luvun lopulta alkaen rakentunut kaupungin ulkopuolelle, ilmentää aikansa näyttävää huvilakulttuuria. Alueella sijaitsevat päämiesten virka-asunnot Kesäranta, Tamminiemi ja Mäntyniemi. Meilahden tilan pää- ja sivurakennukset 1800-luvun alkupuolelta sijaitsevat Saunalahden rannan tuntumassa. Tilan aikanaan laajaa maisemapuistoa on säilynyt ja sen rakennelmista on jäljellä mm. rannan puoleinen terassi rantaan laskeutuvine portaineen sekä nykyisessä Tamminiemen puutarhassa sijaitseva 1800-luvun alun huvimaja, jonne tilan päärakennukselta on johtanut suora puistotie. Meilahden tilan päärakennuksen eteläpuolella puistossa on kaupungin taidemuseo 1970-luvulta. Meilahden huvila-alueella on kymmeniä huviloita, joista vanhimmat 1800-luvun puolelta ovat koristeellisten yksityiskohtien, parvekkeiden, verantojen ja tornien, leimaamia. Huviloiden puistot ja puutarhat edustavat aikansa puutarhakulttuuria. Pääministerin virka-asuntona oleva Kesäranta on alueen vanhimpia huviloita, se on rakennettu 1873. Päärakennus on kaksikerroksinen, tornillinen ja koristeellinen puuhuvila. Pihapiiriin kuuluvat myös 1950-luvulla rakennettu rantasauna sekä talousrakennus, vahtitupa, huvimaja, laituri ja tenniskenttä. Villa Nissen on 1904 valmistunut Meilahden ensimmäinen tiilestä muurattu huvila, joka on ollut 1940-81 tasavallan presidentin virka-asunto Tamminiemi. Erityisesti presidentti Kekkosen aikana Tamminiemi on läheisesti liittynyt Suomen valtiolliseen ja hallinnolliseen historiaan. Vuodesta 1987 Tamminiemeä on esitelty yleisölle Urho Kekkosen museona presidentti Kekkosen ajan asussa. Päärakennuksen lisäksi puistomaisella tontilla sijaitsee mm. paanutettu puinen henkilökunnan asuinrakennus, jonka jatkeena on Kekkosen aikana rakennettu hirsinen rantasauna. Tasavallan presidentin 1993 valmistunut virka-asunto on Mäntyniemessä mereen pistävällä niemellä. Virka-asunnon rinnalla ovat portti- ja talousrakennukset. Tonttia hallitsevassa virka-asunnossa ovat pres…
alue: 60.187853771,24.885330578 60.188210827,24.883287748 60.188259859,24.883091085 60.190897423,24.880909792 60.195697834,24.888097944 60.195124283,24.890152699 60.193012157,24.894896710 60.191790588,24.892486633 60.188455119,24.898547998 60.187967113,24.904008632 60.187398928,24.904741983 60.186220686,24.906321315 60.185479465,24.907175801 60.185173629,24.908099512 60.184603490,24.908744499 60.183773729,24.906693407 60.184764403,24.902481456 60.183359900,24.896179185 60.186909102,24.891721799 60.187853771,24.885330578
historia: Meilahden huvila-alueen vanhimmat rakennukset ovat kuuluneet Meilahden tilaan, jonka paikkeilla sijainneesta maatilasta on maininta jo vuodelta 1476. Meilahti oli 1820-luvulla kenraalikuvernööri Fabian Steinheilin omistuksessa. Säilyneen päärakennuksen eteläpuolinen maisemapuisto ulottui aina nykyiselle Tamminiemen tontille, jonka puutarhassa on mahdollisesti Steinheilin 1820-luvulla rakennuttama empiretyylinen huvimaja Solkulla. Helsingin kaupunki osti Meilahden tilan 1871 ja palstoitti Meilahden eteläniemeen seitsemän huvilapalstaa tarjotakseen niitä vuokralle. Toivola ja Kesäranta rakennettiin ensimmäisenä 1870-luvulla. Palstat 5-8 vuokrattiin ja rakennettiin 1884 jälkeen. Palstat 11-21 muodostettiin 1892. Meilahden tilan pää- ja sivurakennus jäi palstalle 21, joka sai nimekseen Villa Bredablick, muitakin tilan rakennuksia palstoitettiin, kuten 18 Sommarro. Vuosina 1900 ja 1910 muodostettiin lisää palstoja niin, että Meilahden tilan maista muodostui kaikkiaan 34 palstan huvila-alue. Palstojen asuinhuviloiden (bostadsvilla) rakentamisesta kesänviettoon tai ympärivuotiseen asumiseen ei ollut määräyksiä. Käytännössä tien ja vesireitin päässä kaupungista sijaitsevalle alueelle muodostui aluksi kesäasutusta, mutta ympärivuotisesti alueella asuivat alusta alkaen ainakin talonmiehet. Päärakennukseen liittyi yleensä muutama sivurakennus, ulkorakennuksia sekä puutarha. 1910-luvulta perustetut huvilat rakennettiin ympärivuotiseen asuinkäyttöön. Arkkitehtien ja rakennusmestareiden suunnittelemissa huviloissa on asunut monia tieteen ja taiteen harjoittajia, kuten arkkitehti Gustaf Nyström, säveltäjä Ilmari Hannikainen ja kirjailija Maila Talvio. Pääministerin virka-asuntona toimiva Kesäranta rakennettiin 1873 ja sai nimekseen Bjällbo. Kesäranta oli alkuaan arkkitehti F.L. Caloniuksen kesähuvila. Huvilan siirryttyä 1887 Suomen Pankin kassanhoitajan C. R. Ignatiuksen omistukseen rakennusmestari Elia Heikel suunnitteli rakennukseen mm. 20 metrin korkuisen näkötornin ja merenpuo…
kunta: k091
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: huvimaja
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6306
modified: 2010-09-17T11:17:29+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

jalkaväki
created: 2012-05-28T13:07:14.609+00:00
modified: 2012-05-28T13:07:15.353+00:00
preferred label: infanteri @sv
preferred label: infantry @en

metadescription 63
modified: 2009-04-29T08:22:34+0300

Kirjailijoiden Helsinki
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Villa Kivi
spatial: Catani, taiteilijakahvila
spatial: Lindströmin antikvariaatti
spatial: i6446
spatial: i6589
spatial: i6723
spatial: Suomalainen kirjakauppa
spatial: Akateeminen Kirjakauppa
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: i106
temporal: i108
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i107

Torkkelinmäen nimi
type: Fakta
content: Mitä tarkoittaa sana torkkeli (vrt. Torkkelinmäki)? Ei löydy edes nykysuomen sanakirjasta. Torkkelinmäki (Torkelsbacken) on nimetty Viipurin perustajan marski Tyrgils (Torgils) Knutssonin, suom. Torkkeli Knuutinpojan muistoksi. Torkkeli Knuutinpoika kohosi marskina kuningas Birgerin alaikäisyyden (1290-98) aikana valtakunnan todelliseksi johtajaksi. Hän teki Ruotsin vallan vahvistamiseksi Karjalaan niin sanotun kolmannen ristiretken 1293, jolloin perustettiin Viipurin linna, ja 1300 retken Nevalle. Kun Birger sopi veljiensä kanssa, Tyrgils vangittiin majesteettirikoksesta syytettynä ja mestattiin 1306. (Webfacta 2003) Vuonna 1901 nimi oli Torkelsgatan, suomalainen nimi Torkkelikatu vahvistettiin 1909 ja nykyinen asu vuonna 1928. Viereinen puistikko on Torkkelinpuistikko (Torkelskvären). Torkkelinkuja (Torkelsgränden) on Torkkelinkadun poikkikuja. Torkkelinmäki (Torkelsbacken) tuli kaupunginosan osa-alueen nimeksi 1959. 1990 nimettiin vielä Torkkelinkadun ja Franzeninkadun välinen puistoalue Torkkelinaukioksi (Torkelplatsen). Alueella on muuten useita historiallisten merkkimiesten mukaan nimettyjä katuja: Agricolankatu, Fleminginkatu, Franzeninkatu ja Porthaninkatu. Väestörekisterikeskuksen nimipalvelun mukaan Torkkeli on ollut 1900-luvulla Suomessa etunimenä kahdella miehellä, Torgils neljällä ja Tyrgils yhdeksällä. Sukunimenä Torkkeli on ollut 1900-luvulla kaikkiaan 1346 henkilöllä, nykyisenä nimenä 667 henkilöllä. Väestörekisterikeskuksen sukunimikartasta selviää vielä, että ennen vuotta 1944 syntyneiden Torkkeleiden syntymäpaikkana olivat mm. rajantakaiset Koivisto, Räisälä ja Uusikirkko. Myöhemmin Torkkelit ovat muuttaneet muun muassa Helsingin, Kotkan ja Järvenpään alueille. Nimi Tyrgils (alunperin Tyrgisl) tulee muinaispohjoismaisesta Tor-jumalasta ja sanasta gisle, joka tarkoitti nuolta tai sädettä. Lähteet: Helsingin kadunnimet 2 (Helsinki 1979) Helsingin kadunnimet 3 (Helsinki 1999).
language: fin
spatial: i41
temporal: i108

metadescription 6566
modified: 2010-02-02T18:05:00+0300

metadescription 8855
modified: 2010-03-19T16:02:48+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: i8840

Helsingin heila muistelee Iivanaa
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i108
esittaja-musiikki: i265

Haapamäen rautatieasemanseutu (Leponiemen vahtitupa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maamme tärkeimpiin risteysasemiin aikanaan kuuluneen Haapamäen laaja asemayhdyskunta levittäytyy radan suuntaisena. Risteysaseman ympärille kasvaneessa asemataajamassa on eri-ikäistä rakennuskantaa risteysaseman eri vaiheista. Ennen vilkkaan asemanseudun rakennuskannassa on monia eri rautatietoimintoja palvelevia rakennuksia. Asemarakennus on rakennettu 1897 Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Alueella on lisäksi mm. asemaravintola, lepohuonerakennus, vesitorni, suuri veturitalli sekä suuri määrä asuinrakennuksia talousrakennuksineen. Haapamäen aseman erikoisuus on vanhoihin rakennuksiin sijoitettu Höyryveturipuisto. Alueeseen liittyy noin kilometrin päässä radan Jyväskylään johtavan rataosuuden varressa sijaitseva Leponiemen vahtitupa pihapiireineen. Haapamäellä on säilynyt myös noin kilometri harvinaiseksi käynyttä lennätinlinjaa radan varrella.
alue: 62.235756982,24.470363684 62.236110576,24.469210852 62.236522224,24.469694203 62.236136354,24.470982948 62.235756982,24.470363684
historia: Vuonna 1883 valmistuneen Vaasan radan asemista yksi rakennettiin Keuruun pitäjän rajojen sisälle, ei kuitenkaan kirkonkylään, vaan Kangaslammen rannalle Haapamäen kylään. Aseman nimeksi tuli Keuru. Ensimmäinen asemarakennus Haapamäen Keurun asemalle rakennettiin 1883. Kun Jyväskylän rata valmistui 1895-1897, siirrettiin Keuru-niminen asema kirkonkylään ja Haapamäelle rakennettiin uusi suurempi asemarakennus. Haapamäen aseman seutu oli harvaan asuttua erämaata, mutta aseman ja siihen liittyvien rautatieläisten asuinrakennusten ympärille kehittyi vähitellen asemataajama. Radan jatkaminen Jyväskylästä Pieksämäelle alkoi Haapamäeltä radan uusimisena 1916. Poikkirata Haapamäeltä Poriin rakennettiin puolestaan vuosina 1929-1938, jolloin Haapamäestä mudostui neljän radan risteysasema. Uusi funkis-asemaravintola valmistui 1940 samaan aikaan kun ratalinjaa viimeisteltiin. Haapamäen risteysaseman ympärille kehittyi vireä yhdyskunta, jonka ytimen muodostivat asema ja rautatieläiset. Haapamäelle syntyi rautatiehenkilökunnan ansioista jossain määrin palveluita, varsinaista teollisuutta tai muita elinkeinoja sinne ei syntynyt. Keuruun seudun liikennettä hoidettiin aina 1930-luvulle asti pääasiassa rautateitse ja Haapamäen kautta kulkenut rautatieliikenne oli huipussaan 1970-luvun alussa. Parhaimmillaan höyryveturikauden loppupuolella Haapamäellä oli VR:n palveluksessa n. 700 henkilöä. Ensin henkilöstöä vähensi kaluston muuttuminen dieselvetureiksi. Lopullinen isku Haapamäen risteysasemalle ja yhdyskunnalle tuli 1970-luvulla, jolloin valmistuivat Tampere-Parkano-Seinäjoki -oikorata (1971) ja Jämsänkoski-Jyväskylä -rata (1978). Autoilun ja tiestön kehittyminen samaan aikaan vähensi myös henkilöliikennettä rautateillä. Oikoratojen jälkeen henkilö- ja tavaraliikenne vähentyivät ja toimintoja vähennettiin. Keuruun kaupunki perusti 1980-luvulla Haapamäen asemalle Höyryveturipuiston, joka sijoitettiin VR:n entisen polttoainevaraston paikalle veturitallin kaakkoispuolelle.
kunta: k249
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Staden - må den flyta på vågor av granit
references: Flytande staden, Den
spatial: Helsinki yleisesti

metadescription 7017
modified: 2010-01-19T15:03:33+0300

description: Talon suunnitellut rakennusmestari
references: i7132
spatial: Ihantola

Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Västra Saverkeit ja Östra Saverkeit)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Jumo, Keistiö, Kolkko ja Åselholm, Åvensorin kylä kalkkikaivoksineen sekä Björkö, Mossala ja Saverkeit ovat säilyttäneet hyvin saaristolaisluonteensa. Tiiviiden kyläasutuksen lisäksi saaristokyliin kuuluvat kylien satamat laitureineen ja venevajoineen. Omille saarilleen sijoittuneissa kylissä asutus, rakennuskanta ja viljelymaisema on pienimuotoista ja sitä rajaavat metsäiset tai avoimet kallioalueet ja meri. Rakennukset ovat säilyneet pääosin vanhoilla kylätonteilla. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyläasutus sijoittuu usein pienten saariryhmien keskellä olevalle suojaiselle saarelle. Saarilla on tavallisesti vain yksi kylä, johon kuuluu satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Myöhemmin saarille on rakennettu myös matkailuelinkeinon ja kesäasutuksen tarvitsemaa rakennuskantaa. Jumossa asutus on keskittynyt ketjuksi raitin ja kyläpellon varrelle saaren sisäosissa. Kylän ympäristöön keskittyneet pienialaiset pellot ja niityt luovat monipuolisen kulttuurimaiseman. Kylän asuinrakennukset ovat pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Raitti päättyy pohjoisessa kylän satamaan. Keistiön asutus peltoineen on keskittynyt saaren itärannalle. Kylän talot ovat väljästi kyläpellon ympärillä, tilakeskusten lisäksi pienasutus tiivistää kyläkuvaa. Rake…
alue: 60.228663204,21.458817561 60.227182691,21.461571640 60.223015296,21.457902135 60.221461476,21.455443357 60.219874104,21.449879988 60.218423004,21.445265908 60.218172873,21.441614705 60.217466198,21.437457979 60.217318587,21.431651206 60.217703760,21.427017289 60.218412589,21.422036441 60.219428246,21.420891287 60.219681141,21.416571119 60.221160431,21.412090163 60.223672024,21.414018999 60.223792947,21.415165011 60.223317837,21.417943851 60.224097124,21.419220518 60.223402973,21.422255372 60.222699868,21.423930607 60.221290247,21.428350852 60.220496554,21.432471556 60.220008009,21.433502427 60.219181094,21.437701274 60.220879655,21.440717685 60.224273934,21.442085637 60.224875214,21.445750895 60.225899215,21.446816631 60.227221911,21.450967427 60.228596440,21.454915323 60.228663204,21.458817561
historia: Turunmaan saariston pitkästä asutushistoriasta kertovat lukuisat rauta- ja pronssikautiset haudat. Merenpinnan ollessa tällöin korkeammalla vain osa nykyisistä saarista oli merenpinnan yläpuolella. Jyrkkärinteisen Iniön Borgholmin saarella on jäänteitä muinaislinnan valleista. Keskiajan alkupuolella merenpinnan laskettua ja muokkauskelpoisen maan lisääntyessä uudisasutus muodostui etupäässä Ruotsista tulleista siirtolaisista ja rannikon suomenkielinen asutus vakiintui saariston pohjoisosiin. Kalastus ja merenkulku olivat pääelinkeinoja, karjanhoito ja viljely tyydyttivät kotitarvetta. Iniön Jumossa oli 1560-luvulla 6 taloa, Keistiössä 8, Kolkossa 4 ja Åselholmissa 5. Houtskarin Mossalassa, jonka vanhempi nimi Mustasalo muuttui ruotsalaissiirtolaisten vaikutuksesta, taloja oli 12 ja Björkössä 14. Saverkeitin kylän kaksiosaisuus muodostui jo keskiajalla. 1560-luvulla kylän taloluku oli jo 15, joka jakautui Östra Saverkeitin 7 taloon ja Västra Saverkeitin 8 taloon. Korppoon Åvensorin kylässä oli 9 taloa 1560-luvulla. Korppoon Åvensorin kalkkikiviesiintymä löydettiin 1700-luvulla. Aluksi kalkkikiven louhiminen ja polttaminen täydensi kalastuksesta ja maanviljelystä saatua elantoa. Varsinainen louhinta alkoi Kirmon niemellä 1800-luvulla. Kalkkia käytettiin laastin ja sementin lisäksi teollisissa tuotteissa mm. selluntuotannossa ja maanparannusaineena. 1930-luvulla esiintymän osti Paraisten kalkkivuori Oy (myöh. Partek, nyk. Nordkalk Oyj). Toiminta laajeni tällöin myös lahden vastarannalle, Ronuddenin puolelle, minne louhittiin laaja avolouhos. Tällöin kaivos työllisti 50 henkilöä. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla. Kalastuksen antama toimeentulo heikkeni toisen maailmansodan jälkeen ja useita tiloja tyhjeni. Saariston kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulta alkaen.
kunta: k445
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kaivos
paikan tyyppi: louhos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Casa Marena ravintola on ollut jo pitkälle toistakymmentä vuotta, ja siitä on tullut lauttasaarelaisten todellinen kortteliruokakapakka. Nuhjaantuakin se ehti, kunnes koko sisustus viime vuonna pantiin uusiksi. Kokonaisuuteen kuuluu tyylikäs tilava baari ja aurinkoisen kodikas keltasävyinen kaksiosainen ravintolasali. Looseja on riittävästi niin että oma ruokarauha säilyy.' (s. 139)
references: i8759
spatial: Ravintola Casa Mare

Ruskeasuon iso risteys
type: Katu
is part of: i8
lat: 60.207918927838
long: 24.8991310672184

Aurora
type: Fiktiivinen henkilö

metadescription 9306
modified: 2010-06-15T15:05:34+0300

metadescription 6802
modified: 2010-02-04T16:41:32+0300

metadescription 7277
modified: 2010-02-02T15:32:06+0300

description: Aamun miesystävä, roskakuski Lainetukka on kotoisin Pajamäestä ja hänen lapsuuttaan ja nuoruuttaan kuvataan esimerkiksi isän kanssa tehtyjen retkien kautta.
references: i8683
spatial: Pajamäki

description: Yksi Tipin ihastuksista oli töissä Stockmannin hajuvesiosastolla.
references: i1578
spatial: i6647

Weckström, Johannes
type: Muu henkilö

Elias Lönnrotin Sammatti (Sammatin kirkko ja Lönnrotin hauta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sammatin Haarjärven kylän alueella sijaitsee kolme Elias Lönnrotin, kansanrunouden kerääjän ja Kalevalan kokoonpanijan eriaikaista kotitaloa, lapsuuden koti Paikkarin torppa, vanhuudenkoti Lammin talo sekä 1862-1876 Lönnrotin kotina ollut Nikun talo. Sammatin kirkko liittyy Elias Lönnrotin elämänvaiheisiin ja hänet on myös haudattu Sammatin kirkkotarhaan. Paikkarin torppa on Elias Lönnrotin syntymä- ja lapsuudenkoti, joka senaatin 1889 tekemällä päätöksellä päätettiin säilyttää muuttumattomana muistona tämän suomalaisen suurmiehen varhaisvaiheista. Torppa sijaitsee Haarjärven kylässä Valkjärvestä nousevan rinteen yläreunassa. Se on tyypillinen lounaissuomalaisen pieneläjän asunto. Rakennus on säilynyt 1800-luvun alun asussa maalaamattomana ja malkakattoisena. Torpan pihapiiriin kuuluu myös 1800-luvun alkupuolelta oleva aittarakennus ja entinen vahtimestarin asunto. Paikkarin torppa on ensimmäinen kansallisen muistomerkin aseman saavuttanut merkkimieskoti ja nykyään Museoviraston hallinnassa oleva museo. Niku on yksi Sammatin Haarjärven kylän kantatiloista. Tilakeskus sijaitsee korkealla mäellä kylän peltoaukean eteläpuolella, lähellä Paikkarin taloa. Elias Lönnrotin aikana kaksikerroksiseksi ja 15 huonetta käsittäväksi muutetun päärakennuksen runko on mahdollisesti peräisin 1780-luvulta. Rakennuksen sisätiloja on muutettu, mutta sen ulkoasu on säilynyt 1800-luvun asussa. Kallioinen pihamaa on muutettu puutarhaksi Lönnrotin aikana. Pihapiiriin kuuluvat ulko- ja talousrakennukset ovat uudempia ja peräisin 1900-luvulta. Lammin 1846 rakennettu tilakeskus päärakennuksineen sijaitsee erillään Haarjärven kylän muista kantatiloista ja viljelymaisemasta, pienen peltoaukean länsipuolisella mäentöyräällä. Pihapiiriin kuuluu myös piharakennus Lönnrotin tyttärille rakennettu "Paratiisi". Museona toimivan Lammin talon omistaa Suomen Kulttuuriperinnön säätiö ja sen päärakennus on kunnostettu 1800-luvun lopun asuun. Sammatin kirkonkylän keskustassa sijaitsee pieni, paanukattoinen j…
alue: 60.320614215,23.821032039 60.320743165,23.822377280 60.319504264,23.822896672 60.319344576,23.822320729 60.319947451,23.821548404 60.320614215,23.821032039
historia: Elias Lönnrot syntyi Paikkarin torpassa 1802 ja kuoli Lammin talossa 1884. Paikkarin talon alunperin Valkjärvi-niminen torppa perustettiin Haarjärven kylän yhteismetsään 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, jolloin Elias Lönnrotin isä, pitäjänräätäli Fredrik Johan Lönnrot tuli sinne torppariksi. Elias Lönnrot syntyi torpassa ja muutti sieltä 1814 lähtiessään Tammisaareen kouluun. Valtio osti torpan 1880-luvulla säilytettäväksi kansallismuistona. Torpan pihapiiriin rakennettiin 1926 vahtimestarin asunto, joka toimi aluksi myös matkailijakotina. Haarjärven Nikun talon Elias Lönnrot osti 1859 jäätyään 1862 eläkkeelle Helsingin yliopiston suomenkielen ja kirjallisuuden professorin virasta. Nikun talo on pitkäaikaisin Lönnrotin Sammatin kodeista. Vuonna 1876 hän myi tilan Uno Cygnaeukselle. Lönnrot osti Nikun rajanaapurina olevan Lammin talon 1869 ja vietti siellä viimeiset elinvuotensa 1876-1884. Lammin tila on ns. kruunun uudistila, joka muodostettiin 1840 Haarjärven kylän jakamattomista metsämaista. Elias Lönnrot laajensi paritupaa rakennuttamalla siihen eteisen, makuuhuoneen, ruokasalin sekä muuttamalla tupakamarin työhuoneeksi. Salin takana olleet kamarit siirrettiin muualle 1899. Myös "Paratiisi" siirrettiin muualle, mutta tuotiin 1980-luvulla takaisin Lammin talon pihapiiriin. Sammatin puukirkko rakennettiin 1700-luvun puolivälissä. Kirkon sisäasu on peräisin 1879 tehdystä korjauksesta. Kirkko korjattiin 1954 arkkitehti Paavo Riihimäen johdolla. Kirkkotarhan kiviaitaan liittyvä kellotapuli vuodelta 1763 on yksinkertaistettu variaatio lounaissuomalaisesta tapulista. Lönnrotin oppineisuus ja avarakatseisuus vaikutti siihen, että Sammattiin perustettiin jo 1863 kunnallinen kirjasto ja 1867 kansakoulu, molemmat ensimmäisten joukossa maassamme. Lönnrot ajatteli myös kotiseutunsa tulevaisuutta jälkisäädöksessään, mikä johti Elias Lönnrotin emännyyskoulun toiminnan alkamiseen 1897.
kunta: k444
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9566
modified: 2011-03-14T13:05:22+0300

description: Dekkarisarjan päähenkilö Viktor Kärppä on inkeriläissyntyinen puolittain alamaailmassa liikkuva liikemies.
references: Ystävät kaukana
relation: i9046

description: Jugend-salin arkkitehti
references: i6859
spatial: Pohjoisesplanadi 19

Kana
type: MuuPaikka
is part of: i44
lat: 60.1858670922515
long: 24.9746006150972

Korsnäsin kirkko ja pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Korsnäsin kirkko on yksi intendentinkonttorissa 1800-luvun alussa suunnitelluista ja tunnetun pohjalaisen Kuorikosken kirkonrakentajasuvun johdolla rakennetuista puisista ristikirkoista. Samaan aikaan rakennetut kirkko ja kirkkoherranpappila ympäristöineen muodostavat rakentamisajaltaan säilyneen yhtenäisen kirkkomaiseman. Korsnäsin puinen tasavartinen ristikirkko on rakennettu Heikki Kuorikosken johdolla 1831. Seurakunnan järjestyksessään kolmannen kirkon ulkoasua leimaa ristikeskuksesta kohoava aumakattoinen, torniin päätyvä attikaosa. Alttarilaite on sijoitettu poikkeuksellisesti keskelle kirkkoa, ristivarsien kulmaan. Kirkon vierustalla on erillinen kellotapuli vuodelta 1757. Tapuli on saanut uusklassillisen nykyasunsa siirron yhteydessä noin 1860. Kirkkomaisemaan liittyy pitäjänmakasiini sekä 1831 rakennettu kirkkoherranpappila. Lehtevän puiston ympäröimä rakennus toimii pappilamuseona, jonka pihapiirissä on vanha tilanvuokraajan tupa, luhti, sauna ja tuulimylly.
alue: 62.785655726,21.183648002 62.785987453,21.183512184 62.787267645,21.183207827 62.787379577,21.184499930 62.787495662,21.184624979 62.787913053,21.185024542 62.788474433,21.185814230 62.788627855,21.186151731 62.788750647,21.186590624 62.788462162,21.186722901 62.787848651,21.186933545 62.787196352,21.187152979 62.787017280,21.184580027 62.786809613,21.184631806 62.786202436,21.184854039 62.785695566,21.185100991 62.785663255,21.184252617 62.785655726,21.183648002
historia: Korsnäsin saarnahuonekunnasta on tietoja jo keskiajalta. Se liitettiin Närpiöön 1604. Korsnäsin seurakunta kuului Närpiöön 1887 saakka. Korsnäsin kirkko ja pappila rakennettiin yhtäaikaisesti 1830-luvulla. Kirkon suunnitelmat tehtiin Intendentinkonttorissa C.L. Engelin ja A.W. Arppen toimesta. Kirkkoherran muutettua pois pappilasta, rakennus restauroitiin pappilakulttuuria 1900-luvun alussa kuvastavaksi museoksi 1982.
kunta: k280
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Brondalla istui pöytäkunnittain maalareita, nuoria runoilijoita ja sen sellaisia. Sanoisiko sitä nyt taiteelliseksi eliitiksi, ehkä se oli senaikuista boheemisakkia. Sitä saattoi istahtaa melko vapaasti johonkin pöytään, joukko oli välitöntä. Kieltolain jatkuessa Brondalla ei ollut alkoholitarjoilua. Sinne piti viedä omat eväät. Jollakulla oli aina kanisteri povessaan." (s. 55)
references: i7737
spatial: Ravintola Bronda

metadescription 409
modified: 2010-09-17T11:12:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1257698~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1735747~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1633412~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1257686~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1010942~S9*fin

metadescription 5224
modified: 2010-09-17T11:26:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1349800~S9*fin

Kosketuslaukaus
type: Dekkari
language: fin
spatial: i8488
spatial: i8108
spatial: Hilton Helsinki Strand Hotel
spatial: i8109
spatial: Eduskuntatalo
temporal: i116
kirjoittaja: i2479
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Salpalinja (Puumalantie)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.510425441,28.177493037 61.511015207,28.178325870 61.511212678,28.179751711 61.506324777,28.188042225 61.505340761,28.191356752 61.503453994,28.196983986 61.502471295,28.198050162 61.501189619,28.200815663 61.499787923,28.204388731 61.498495574,28.206864250 61.496592317,28.210179621 61.494933664,28.214092748 61.492747028,28.218993921 61.490717602,28.224302815 61.489360554,28.228181734 61.487769587,28.223655552 61.488821229,28.221230063 61.490597088,28.218370562 61.491173454,28.215949064 61.492901714,28.209903912 61.494314063,28.208532600 61.496914004,28.206138444 61.498594301,28.202880639 61.499962513,28.200415467 61.502001054,28.196529836 61.503149788,28.193435332 61.504359940,28.190135158 61.505550015,28.186222989 61.506146315,28.183888979 61.508066292,28.180713119 61.510425441,28.177493037
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k623
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Miltä näytti Helsinki sata vuotta sitten?
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i6610
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i6509
temporal: i107
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.
lisatietoa: Miltä näytti Helsinki sata vuotta sitten? Millainen oli Esplanadi? Millainen Kauppatori? YLEn Elävän arkiston vuonna 1906 kuvatussa ainutlaatuisessa filmissä välittyy kuva idyllisestä pikkukaupungista.

Ruotsin suurlähetystö
type: Rakennus
is part of: i9390
is part of: i6721
is part of: Kruununhaka
lat: 60.168300780534
long: 24.9544347695002

metadescription 7513
modified: 2010-02-04T16:47:37+0300

Vallilan rapsodia
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i46
temporal: 1990-luku
lisatietoa: Vuosi 1998 oli Vallilan kirjaston 90-vuotisjuhlavuosi. Juhlavuonna järjestettiin kirjoituskilpailu "Vallilan rapsodia", jonka tarkoituksena oli kerätä perinnetietoa Vallilasta.

metadescription 2363
modified: 2012-02-17T16:41:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1684084~S9*fin

metadescription 669
modified: 2010-09-17T11:14:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1248697~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1870227~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1249185~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1095364~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin

metadescription 5484
modified: 2010-09-17T10:57:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Fleminginkatu 4
type: Osoite
is part of: Kallio
is part of: i41
lat: 60.1847433815404
long: 24.9526315748006

Anjalan paperitehdas sekä Inkeroisten kartonkitehdas ja yhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymijoen varren Anjalan paperitehtaan ja Inkeroisten kartonkitehtaan teollisuuslaitokset ovat sekä teollisuushistorian että modernin arkkitehtuurin muistomerkkejä. Aluekokonaisuus on vuosikymmenten kuluessa teollisuuden kasvun myötä syntynyt ja kehittynyt yhtenäinen ja monikerroksinen, sosiaaliseen hierarkiaan pohjautuva yhdyskunta. Keskelle Ankkapurhan koskimaisemaa sijoittuvat Inkeroisten tehdasalueen tuotantorakennuksista vanhin, tiilinen kartonkitehdas vuodelta 1887 (A.M. Hedbäck) ja 1921-1922 rakennettu arkkitehtien S. Frosterus, O. Gripenberg suunnittelema vesivoimalaitos. Inkeroisten vanhassa, sisätiloiltaan alkuperäisenä säilyneessä kartonkitehtaassa säilynyt maamme ensimmäinen jatkuvatoiminen satavuotinen kartonkikone on kunnostettu ja yleisön nähtävissä. Inkeroisten tehtaiden asuntoalueen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvun jälkipuolelta. Keskuskonttori on vuodelta 1879 ja Tehtaan kerho, entinen koulu, on peräisin 1890-luvun keskivaiheilta. Inkeroisten kirkko on vuodelta 1910 (B. Federley). Inkeroisissa on merkittäviä Alvar Aallon 1930-luvulla ja 1950-luvulla suunnittelemia toimihenkilöiden ja työväestön yhtenäisiä asuma-alueita: ns. Mestaritalot, Insinööritalot ja Tervalinja. Tehtaanmäen valkoiseksi slammatut tiiliset kerrostalot ovat 1950-luvulta. Tehtaanmäen pohjoispuolella sijaitsee Inkeroisten tehtaiden sodanjälkeisen asuntopulan lievittämiseksi rakennettu Karhunkankaan asuntoalue. Myös Tehtaanmäen 1939 valmistunut kunnallinen kansakoulu on Alvar Aallon suunnittelema. Inkeroisten tehtaan pohjoispuolella olevan Anjalan paperitehtaiden julkisivut ja ulkoasu ovat Alvar Aallon suunnittelemat 1937-1938. Myös tehdasalueen selluosaston korjaamo ja sosiaalitila, jälkikäsittely- ja tuotevarasto sekä PK 1 ja PK 2 ovat Aallon suunnittelemat.
alue: 60.697356203,26.829789039 60.696285880,26.816160422 60.697695773,26.813698239 60.698451896,26.813253128 60.699018817,26.813469895 60.699804009,26.814952958 60.700992052,26.815056681 60.704762002,26.811569083 60.709336261,26.810663511 60.714010840,26.826203053 60.718146096,26.825743440 60.721217654,26.830974296 60.721715466,26.833730220 60.719114962,26.836098199 60.716093943,26.831707912 60.714200993,26.833264597 60.712765307,26.831590731 60.712251495,26.829272822 60.712148937,26.826314076 60.706941878,26.826864495 60.706962416,26.829435388 60.706551209,26.830009385 60.706166254,26.826978204 60.704027491,26.827291991 60.703483578,26.827840096 60.702658656,26.827037724 60.702572829,26.824483088 60.701798895,26.824924465 60.701866934,26.826436875 60.701604028,26.827076936 60.698148884,26.831163028 60.697356203,26.829789039
historia: Kymijoen koskia otettiin varhain sahateollisuuden käyttöön. Varsinainen teollistuminen ja suuret puutavaran yhteisuitot alkoivat 1800-luvun lopulla ja Kymijoen varteen keskittyi useita tehdaslaitoksia. Kymijoen Ankkapurhan kosken partaalle 1872 rakennettu Inkeroisten puuhiomo oli ensimmäinen puuhiokkeen valmistaja Kymenlaaksossa. Tehtaaseen hankittiin 1873 kaksi paperikonetta, joista toisella valmistettiin silkkipaperia ja toisella mm. sanomalehtipaperia. Tehdas ja sen koneet tuhoutuivat tulipalossa 1881. Uudessa tehtaassa valmistettiin puumassaa sekä puu- ja lumppupahvia. Uutta hiomoa alettiin rakentaa 1887. Tehdasta laajennettiin edelleen 1890-luvulla, jolloin sinne hankittiin mm. Suomen ensimmäinen kartonkikone. Vanhat hiomo-osastot korvattiin uudella, yhdestä rakennuksesta koostuvalla hiomolla 1921-1922. Insinööri August Sandsundin suunnitelmin valmistunut hiomo rakennettiin samaan aikaan arkkitehtien Sigurd Frosteruksen ja Ole Gripenbergin suunnitteleman vesivoimalaitoksen kanssa. Inkeroisten uusi kartonkitehdas valmistui 1960-luvulla. Anjalan paperitehtaiden perustamisesta päätettiin 1936 ja rakentaminen toteutettiin 1937-1938 funktionalismin suunnitteluperiaatteita noudattaen. Paperitehdas koostui hiomosta, paperikonesalista sekä jälkikäsittely- ja tuotevarastosta. Tehdasta laajennettiin 1980-luvulla.
kunta: k286
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Tuijotan Töölönlahtea sydän kamppaillen. Ei löydy sellaista mahtia, joka estää vois muutoksen.
references: Enkeli
spatial: i6714

Rantala, Jari Olavi
type: Kirjailija
lisätietoja: http://wsoy.fi/yk/authors/show/18473
lisätietoja: http://www.aamuposti.fi/Vapaa-aika-ja-viihde/Kulttuuriuutiset/Paauutiset/Suomalaisen-elokuvan-ytimessa

metadescription 9802
modified: 2011-12-28T15:24:41+0300

tunneli
created: 2012-05-30T09:40:15.313+00:00
modified: 2012-05-30T09:40:15.61+00:00
preferred label: tunnel @en

Englund, Einar
type: Muusikko

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7911
spatial: i8715

lämpövoimalat
created: 2012-05-28T11:42:28.863+00:00
modified: 2012-05-28T11:42:28.958+00:00
preferred label: värmekraftverk @sv
preferred label: thermal power stations @en

Runohelmiä
type: Runo
audience: Lapset
language: fin
spatial: i9098
spatial: i91
temporal: i116

bibliographic citation: 'Mukana oli: Muodoton mopsi Munkkiniemestä. Roteva rotta Rööperistä. Suloinen siili Suomenlinnasta. Keimaileva kettu Kumpulasta.'
description: Kaupungin eläimet kokoontuvat Ullanlinnaan juhlistamaan karkausyötä.
references: Karkausyön ratikkamatka : lastenkirja Helsingistä
spatial: i35

Kuhan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuhan kylä edustaa Ranuan vanhinta kiinteätä asutusta, kylä on yksi Ranuan kolmesta varhaisimmin asutetusta kylästä. Kuhan kylässä, Kuhajärven kaakkoispään niemessä on säilynyt rakennusryhmä, joka koostuu neljästä päärakennuksesta. Talousrakennuksineen ne muodostavat kaksi vierekkäistä pihapiiriä. Järven rannassa on lisäksi kaksi aittaa 1700-luvun alusta. Pikkuniemen asuinrakennus on rakennettu 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa, Leinolan päärakennus on vuodelta 1890, Törmälän kaksikerroksinen päärakennus vuodelta 1845 ja Kuhan päärakennus vuodelta 1903.
alue: 65.898831088,26.721869741 65.898163827,26.723776602 65.896613107,26.725109937 65.896214532,26.724293942 65.895850932,26.723326497 65.896007298,26.721943588 65.898507551,26.718191389 65.898831088,26.721869741
historia: Ranuan varhaisimmat asutusvaiheet liittyvät Sisä-Suomen, Kainuun ja Kuusamon erämaiden asuttamiseen 1600-luvun loppupuolelta alkaen. Kuhan kylän asuttaminen kuuluu Ranuan kaukaisten erämaiden asuttamisen ensimmäiseen vaiheeseen, kun Iin ja Pudasjärven asukkaat asettuivat pitäjiensä takamaille, entisille nautinta-alueilleen 1600-luvun jälkipuolella. Taloja perustettiin kuitenkin vain vähän ja Kuha oli yksi ensimmäisistä pysyvästi asutetuista paikoista Ranualla. 1700-luvulle tultaessa Ranualla oli viisi asuttua taloa.
kunta: k683
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 571
modified: 2010-09-17T11:13:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1859377~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1366335~S9*fin

Pihlajisto
type: Kaupunginosa
lat: 60.2337179638393
long: 24.9971949232091

Silvennoinen, Lauri
type: Arkkitehti
spatial: i7492

bibliographic citation: "Helsinki oli Ros-annalle outo, liian suuri kaupunki, ja Mannerheimintie niin pitkä, ettei sen päätä näkynyt. --- Vähitellen Ros-anna tottui Mannerheimintien meluun, raitiovaunujen kirskuntaan ja ambulanssien ulinaan. Lhellä oli suuri sairaala, joten ambulansseja kulki lähes yhtenään Ros-annan kodin ohitse." (S. 17.)
description: Ros-annan uusi koti on Mannerheimintiellä.
references: i9502
spatial: i6351

metadescription 8224
modified: 2009-12-30T14:06:04+0300

metadescription 3074
modified: 2010-09-17T11:20:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1568198~S9*fin

näyttely
created: 2012-05-24T12:44:39.795+00:00
modified: 2012-05-24T12:44:40.079+00:00
preferred label: exhibition @en

metadescription 26
modified: 2009-04-29T08:22:44+0300

Lahti, Juhana
type: Kirjailija

Lahden suurradioasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lahden suurradioasema on lajissaan maan ensimmäinen ja sen radiomastot ja asemarakennukset kertovat maamme yleisradiotoiminnan vahvasta kehityksestä 1920-1930-luvulla. Kaupungin keskustan eteläpuolitse kulkevalla Salpausselän harjulla on kaksi 150 metriä korkeata teräsristikkomastoa, jotka sijaitsevat 310 metrin päässä toisistaan. Mastot, jotka ovat kannatelleet suurta T-antennia, hallitsevat hyppyrimäkien ohella Lahden kaupunkinäkymää ja muodostavat maamerkkinä yhden Lahden kaupungin tunnuskuvista. Mastojen välissä ovat suurasemarakennukset vuosilta 1928 ja 1935. Klassismia edustavista rakennuksista nuoremman arkkitehtuuri on niukempaa. Uudemmalla radioasemalla, missä on jäljellä runsaasti teknistä laitteistoa, toimii radio- ja tv-museo. Radioaseman rakennuskantaa on täydennetty ja uusittu 1930- ja 1940-luvuilla. Radiomäellä on myös kaupungininsinööri Kaarlo Tavastin 1909 suunnittelema vesisäiliö ja vuoden 1918 sodan aikaisia kaivantoja.
alue: 60.978291236,25.649214163 60.977952567,25.648119206 60.978584613,25.643698965 60.979384209,25.642294462 60.980133679,25.642197415 60.980592535,25.642634406 60.980751592,25.643736905 60.980492429,25.645292309 60.979993603,25.647184142 60.980075799,25.650117070 60.978902967,25.650145030 60.978291236,25.649214163
historia: Yleisradiotoimintaa ryhdyttiin kehittämään Suomessa 1920-luvulla. Vuonna 1926 perustetun Oy Suomen Yleisradion pitkäaaltoasema päätettiin sijoittaa sijainniltaan edulliseen Lahteen 1927, jotta valtakunnallisille radiolähetyksille saataisiin mahdollisimman kattava kuuluvuus. Toinen vaihtoehto olisi ollut useiden pienempien paikallisten asemien perustaminen. Lähetysaseman ja muun laitteiston hankintaa, rakentamista ja ylläpitoa hoiti kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö ja sen alainen lennätinlaitos. Radiomastot pystytti 1927 berliiniläinen Lehmann & c:o ja ensimmäinen radioasema valmistui seuraavana vuonna. Aseman rakennuksen suunnitteli arkkitehti Georg Wigström Yleisten rakennusten ylihallituksessa. Lahden suuraseman rakentaminen paransi huomattavasti kuunteluolosuhteita eri puolilla Suomea. Radioasema, josta ensimmäinen virallinen lähetys välitettiin 22. huhtikuuta 1928, oli valmistuessaan Euroopan voimakastehoisimpia. Avajaisjuhlien yhteydessä aseman ilmoitettiin kuuluvan hyvin Kuopiota ja Sortavalaa myöten. Kuuluvuus ylsi myös Rovaniemelle ja Petsamoon. Uuden, entistä tehokkaamman radioaseman asemarakennus valmistui 1935 Lahden kaupunginarkkitehti Kaarlo Könösen piirustusten mukaan. Radiomäelle rakennettiin jatkosodan aikana Könösen piirustuksin vartiotupa, jota laajennettiin 1945 ja jota myöhemmin käytettiin radioaseman päällikön toimistona. Könösen suunnittelemat radioaseman päällikön asuinrakennus ja jännitteen säätöasema valmistuivat 1945.
kunta: k398
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sipoon kirkko Mannerheimintiellä
type: Fakta
content: Mistä eräs Mannerheimintien varrella sijainnut kerrostalo sai nimekseen "Sipoon kirkko"? Helsingin kaupunginmuseon kysy/vastaa -sivulla kerrotaan seuraavaa: Raitiotie- ja Omnibus Osakeyhtiön henkilökunta meni lakkoon helmikuussa 1904. Lakko päättyi työläisten murskaavaan häviöön, koska yhtiö irtisanoi henkilökunnan ja värväsi rikkurityövoimaa Sipoosta ja lähipitäjistä lakonmurtajiksi. Kielipoliittisista syistä lakonmurtajiksi värvättiin tarkoituksellisesti ruotsinkielistä väkeä. Yhtiö halusi kiinnittää uuden henkilökunnan tiukasti itseensä ja antoi arkkitehti Valdemar Aspelinille tehtäväksi suunnitella heille asuintalon Töölöön. Koska 1905 valmistunut talo oli komea kuin kirkko torneineen, helsinkiläiset pilkkasivat sitä "Sipoon kirkoksi". Ruotsinvoittoisesti suomea puhuvia rikkurirahastajia nimiteltiin "sipoolaisiksi". Mannerheimintie 76:n jugendtalo purettiin 1978.
language: fin
spatial: i9292
temporal: i114
temporal: i107

metadescription 6529
modified: 2010-02-02T17:14:45+0300

Ravintola Eliel
type: Ravintola
is part of: i6676
is part of: Kluuvi
is part of: i6357
lat: 60.1710946641454
long: 24.9414861351917

description: Mäki öisellä laiturilla Kulosaaressa.
references: Pimeys odottaa
spatial: i82

metadescription 8484
modified: 2010-01-20T14:21:28+0300

metadescription 5980
modified: 2010-09-17T11:16:02+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Majuri, Tauno
type: Nayttelija

Lapuan tuomiokirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lapuan tuomiokirkko on C.L. Engelin puurakentamiseen sovittaman uusklassillisen keskikupolilla varustetun ristikirkkotyypin huomattavin edustaja. Vuonna 1956 perustetun hiippakunnan tuomiokirkko on eteläpohjalaisen hengenelämän keskeisimpiä paikkoja. Kirkkoympäristöön kuuluvat kirkkotarha lukuisine muistomerkkeineen, useita seurakunnallisia rakennuksia sekä maaseutukirkonkylälle tyypillisiä julkisia rakennuksia 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkupuolelta. Lapuan kirkonkylä on muotoutunut Lapuan- ja Nurmojokien yhtymäkohtaan 1500-luvulta lähtien. Lapuan tuomiokirkko on muodoltaan tasavartinen, sisäviisteinen ristikirkko, jonka ristikeskuksesta kohoaa kahdeksankulmainen kupoli. Kirkon nykyinen sisäasu on pääasiallisesti arkkitehti Kauno S. Kallion suunnittelemasta uudistuksesta vuodelta 1927. Taiteilija Paavo Leinonen on maalannut keskikupolin pendentiivien ilmestyskirjan maalaukset sekä ikkunoiden lasimaalaukset. Kangasalan urkutehtaan 1938 valmistamat urut 85-äänikertoineen ovat Suomen suurimmat. Tapuli on seurakunnan edellisen, 1749 rakennetun kirkon aikainen. Se on kunnostettu ja korotettu 1838. Kirkkotarhassa on Lapuan taistelussa 1809 kuolleiden lapualaisten muistomerkki, lähes 300:n kaatuneen sankarihauta-alueen sekä vapaussodan muistomerkit on tehnyt Yrjö Liipola. Kirkon lähiympäristöön kuuluvat Nurmojoen varrella Lapuan hiippakunnan kanslia ja piispala sekä tien toisella puolella Virranniemen pappilan rakennukset sekä niitä ympäröivä laajahko puistoalue. Virranniemen 1793 rakennettu pappila on sijoitettu julkisivu kirkkoa kohti ja poikittain jokeen nähden. Pappila on juhla- ja kokoontumiskäytössä ja sen vierelle on rakennettu 1950-luvulla seurakuntatalo. Siiriläntien varrella on kouluna toimiva Hautasen talo, joka on rakennettu maatilan päärakennukseksi ja kauppiastaloksi 1897. Entinen emäntäkoulu sijaitsee Lapuan järjestyksessään toisen kirkon 1597-1650 paikalla. Koulun rakennuksia ovat olleet 1800-luvun puolimaissa rakennettu Leskelän yksikerroksinen Vanh…
alue: 62.966638414,23.005872774 62.966460897,23.005897034 62.966178076,23.006071168 62.965805257,23.006453343 62.965589371,23.006573050 62.965446054,23.006592632 62.965259030,23.006500294 62.964749883,23.006206084 62.964802185,23.004422720 62.964554757,23.004396291 62.964555731,23.003462953 62.964978888,23.003405092 62.965631478,23.002757476 62.965917107,23.001937088 62.966373852,23.001548592 62.966833006,23.001375198 62.967148219,23.001377178 62.967216280,23.002954350 62.967685613,23.002822902 62.967933756,23.003467735 62.968208673,23.005191423 62.968983156,23.006169544 62.968851285,23.006834921 62.968674654,23.008281622 62.968308763,23.008060771 62.968059426,23.007966829 62.967714104,23.009022702 62.966525530,23.007694644 62.966173257,23.007110452 62.966638414,23.005872774
historia: Lapualla oli 1415 verokirjan mukaan 10 taloa ja vuoden 1500 tienoilla jo 40 taloa. Lapua sai oman kappelioikeuden Kyrön kirkkopitäjästä 1555. Tuolloin rakennettiin myös ensimmäinen saarnatupa. Omaksi seurakunnaksi Lapua itsenäistyi 1581. Hallintopitäjänä se mainittiin ensimmäisen kerran 1608. 1600-luvulla alkanut tervanpoltto lisäsi merkittäväksi talonpoikien varallisuutta. Myöhemmin alueen vauraus perustui alajoen viljelyslakeuteen, joka syntyi vuosisatoja kestäneen raivauksen ja kydönpolton tuloksena. Nykyinen kirkko on seurakunnan viides. Kirkko suunniteltiin arkkitehti C. L. Engelin johtamassa Intendentinkonttorissa 1824 ja se valmistui Heikki Kuorikosken rakentamana 1827. Arkkitehti Kauno S. Kallion suunnitteleman korjauksen yhteydessä 1927 kirkkosaliin rakennettiin kaksi uutta lehteriä, penkit ja saarnastuoli uusittiin. Uusklassillinen ulkolaudoitus tehtiin 1835. Kirkkoa kunnostettiin 1977 arkkitehti Seppo Rihlaman suunnitelman mukaan. Tuomiokirkko siitä tuli 1956 Lapuan hiippakunnan perustamisen yhteydessä. Lapuan keskusta oli tiivis jo 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa Lapua oli Etelä-Pohjanmaan suurimpia keskuksia. Lapuan keskusta-alue muodostettiin taajamaksi 1904, kauppalaksi 1964 ja kaupungiksi 1977.
kunta: k408
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: oppilaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8818
modified: 2010-03-15T12:04:53+0300

metadescription 6789
modified: 2010-09-17T11:23:45+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1466133~S9*fin

metadescription 1021
modified: 2010-09-17T10:57:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

Lagerstam, Hillevi
type: Nayttelija

description: Rakennuksen arkkitehti yhdessä Toivo Jäntin kanssa.
references: i7114
spatial: Olympiastadion

metadescription 6431
modified: 2010-02-05T15:32:58+0300

Hkipunx 1998
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i488
saveltaja: i488

Kallion kirkko
type: Kirkko
alternative: Itäinen Papinkatu 2
is part of: Castréninkatu
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1841338365542
long: 24.9493512772097

Salmi, Vexi
type: Kirjailija

metadescription 8720
modified: 2010-02-17T15:45:18+0300

metadescription 9195
modified: 2010-06-03T17:06:06+0300

metadescription 6691
modified: 2009-08-04T17:03:35+0300

OTK, keskusvarasto
type: Rakennus
alternative: Osuustukkukauppa, keskusvarasto
is part of: i44
lat: 60.1832960781082
long: 24.9611535683231

Old House Jazz Club
type: Ravintola
alternative: Mäyränkolo
is part of: i34
lat: 60.1618332119966
long: 24.9360058181194

kadun nimi
type: DatatypeProperty
domain: osoite
label: street name @en
range: string
sub property of: nimi

metadescription 9529
modified: 2011-01-19T18:14:58+0300

bibliographic citation: Merimiehenkatu neljässätoista oli kaksi rakennusta: kivinen nelikerroksinen, jonka huomasi jos nosti katseensa, mutta joka ei jäänyt mieleen juuri mitenkään - samanlainen tummanhileä se oli kuin muutkin kadun talot, porttiholvi siinä oli ja rapunovet, ja ikkunoita, joiden edessä oli verhot ja niiden takana ihmisten elämä - ja toinen, jonka olisi kyllä muistanut jos vain olisi huomannut sen; se oli pihan puolella piilossa kuin sitä ei olisi ollutkaan, ja ehkä se olikin säästynyt juuri siksi. Se oli puinen ja kaksikerroksinen, sellainen kuin talot olivat vuosisadan alkukymmenillä, eikä ollu vaikea huomata että kymmeniä vuosia oli siitäkin kun talo oli viimeksi merkinnyt omistajilleen jotain - ruoste oli pureutunut kattoon piestä huolimatta, vesikouruissa oli piipuista rapautunutta laastinmuraa, maali hilseili niin seinissä kuin ikkunanpuitteissakin, ja koko ensimmäisen kerroksen korkuisen sokkelin rappaus oli lohkeillut niin että tiilet pilkottivat näkyvissä kuin verestävä liha.
description: Dödö eli Raikas perheineen asuu Merimiehenkatu 14:ssä.
references: i1573
spatial: i8524

metadescription 8980
modified: 2010-04-08T11:07:02+0300

Helsinki laundromat blues
type: Jazz ja blues
language: MuuKieli
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i390
saveltaja: i9142

Lauttasaaren kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lauttasaaren kirkko on korkeatasoiselta sisustukseltaan ja viimeistellyiltä yksityiskohdiltaan hyvin säilynyt ja edustava esimerkki rationalististen suunnittelupyrkimysten esiintymisestä kirkkorakentamisessa. Seurakuntatoiminnan monipuolistumisesta kertova kirkko muodostaa pihasommitelmineen, portaineen ja pengermineen vaikuttavan kaupunkirakennustaiteellisen kokonaisuuden. Myllykallion rinteessä sijaitsevalle kirkolle nousee Tallbergin puistotien jatkeella olevalta sankarihauta-alueelta kivilohkaremuurien rajaamat leveät portaat. Laatoitettu kirkkopiha yhdistää rakennuksen eri osat toisiinsa. Suomenkielisen seurakunnan ja ruotsinkielisen P. Jaakopin (Sankt Jacob) seurakunnan kirkkojen taustalla on niitä yhdistävä kaksikerroksinen seurakuntatoimintojen siipi. Kirkkopihan keskellä kohoaa kookkaaseen ristiin päättyvä solakka kellotapuli. Kirkkokokonaisuuden pintamateriaalina on hiekkapuhallettu valkobetoni, ikkunavyöhykkeet on kuparilla päällystetty. Suomalaisen kirkon sisääntuloa juhlistaa eteishallin taustaseinässä oleva klinkkerisommitelma. Kuoria kohti alenevaa korkeaa kirkkosalia kattaa hoikkien pylväiden kannattava puuritiläkatos, lattia on Tervolan marmoria. Valo siivilöityy seinien yläosassa olevien nauhaikkunoiden ja kuorin korkean ikkunan kautta. Penkit ja niiden yläpuolella riippuvat kirkkosalin yleisilmeen ja tunnelman kannalta keskeiset messinkivalaisimet ovat sisustusarkkitehti Ilmari Tapiovaaran piirtämät. Alttariseinällä on suomenkielisen seurakunnan kirkossa paljas metalliristi, ruotsinkielisen seurakunnan kirkossa kuvanveistäjä Viktor Janssonin tekemä kookas krusifiksi. Kirkollisissa astioissa ja tekstiileissä toistuu kirkkojen kuparipakotteisten ulko-ovien ristiaihe. Molempiin kirkkoihin liittyy niihin yhdistettävissä olevat seurakuntasalit.
alue: 60.158294618,24.873145407 60.158239667,24.872581293 60.158181516,24.872293497 60.158410707,24.870851792 60.157642389,24.868722885 60.158054865,24.868220644 60.159409996,24.868792513 60.159356315,24.869731918 60.159123431,24.870468182 60.158981481,24.870676800 60.158751071,24.872517470 60.158565737,24.872882384 60.158446661,24.873089510 60.158294618,24.873145407
historia: Lauttasaari kuului seurakunnallisesti Helsinkiin vuodesta 1939, vaikka se kunnallishallinnollisesti tuli vasta 1946 toimeenpantujen alueliitosten kautta osaksi kaupunkia. Omaksi seurakunnaksi se erotettiin 1956. Lauttasaaren kirkollisesta työkeskuksesta pidettiin yleinen arkkitehtuurikilpailu 1953. Vuonna 1958 valmistunut rakennuskokonaisuus toteutettiin arkkitehtien Marja ja Keijo Petäjän laatiman, kilpailussa lunastettuihin kuuluneen ehdotuksen mukaan.
kunta: k091
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Topelius kuvaa keisari Aleksanteri II:n ensimmäistä vierailua Helsingissä 1842 kirjan luvussa "Keisarivierailuja".
references: i4891
relation: Aleksanteri II

metadescription 9789
modified: 2011-11-11T12:29:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1999209~S9*fin

bibliographic citation: "Berghällissä/ sytyttää aurinko läntiset paadet,/ mäntyjen kruunut./ Ehtooauringon kuparinen roiske/ paimenen nähdä./ Laulattaa./ Ja sen laulun kauin liepeessä roikun/ kun tänäänkin/ Kallion slummien yllä taivas/ kuparina hohtaa." (s. 10, runosta Kaukainen kaiku)
references: i1132
spatial: Kallio

metadescription 7142
modified: 2010-02-02T15:24:44+0300

metadescription 298
modified: 2010-09-17T11:12:20+0300

Steiner-koulu
type: Rakennus
alternative: Rudolf Steiner-koulu
is part of: i7204
is part of: i14
lat: 60.2003177956325
long: 24.9038055678933

metadescription 2326
modified: 2010-09-17T11:01:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1690881~S9*fin

metadescription 5447
modified: 2010-09-17T11:07:35+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Lempinen, Pepe
type: Muusikko

metadescription 9431
modified: 2010-10-14T12:42:24+0300

Postimäki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maisemallisen kohokohdan Suuren Rantatien varressa muodostava Postimäki on poikkeuksellisen hyvin säilynyt käsityöläis- ja mäkituparakennusten ryhmä 1700- ja 1800-luvun rakennuksineen. Pienten tupien pihapiirit ovat säilyttäneet alkuperäisen leimansa ja kuvastavat maaseudun sosiaalisia kerrostumia. Ilolan kylän Postimäki sijaitsee rannikolta ja saaristosta Lillpernåvikenin ja Ilolanjoen länsirantaa kulkevan maantien ja Suuren rantatien risteyksessä viljelykseen kelpaamattomalla kumpareella. Ilolan rakennuskanta muodostuu kahdesta Illbyn kartanon torpasta ja Postimäen mäkitupa-asutuksesta. Rakennuskanta, tuvat, aitat ja pienet talousrakennukset ovat suurimmaksi osaksi peräisin 1800-luvulta, vanhimmat rakennukset 1700-luvulta.
alue: 60.450640096,25.761427909 60.449960428,25.754595812 60.453097839,25.748807578 60.455128196,25.747368888 60.455589567,25.751117056 60.456600772,25.754138253 60.459755515,25.757168683 60.460824273,25.763704234 60.460276118,25.771038679 60.454216570,25.775802461 60.452322225,25.767711866 60.450640096,25.761427909
historia: Postimäki on osa Ilolan kylää, jota ei jaettu isossajaossa. Postimäen juurella, Suuren rantatien varressa sijaitseva Nikuksen tila toimi 1700- ja 1800-luvuilla postitilana, mistä Postimäki on saanut nimensä.
kunta: k638
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saalem-temppeli
type: Kirkko
alternative: Helluntaiseurakunnan Saalem-temppeli
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1803274602072
long: 24.9536002587177

metadescription 7736
modified: 2009-11-06T12:18:42+0300

Linnoituksen iloiset lapset
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7890
spatial: i7889
spatial: i7888
spatial: Suomenlinna
temporal: i108
temporal: 1990-luku
temporal: i109

metadescription 9691
modified: 2011-07-19T10:54:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1817457~S9*fin

Paraisten kirkko ja Vanha Malmi
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paraisten hyvin alkuperäisessä asussaan säilynyt keskiaikainen kivikirkko on ollut laajan saaristoalueen emäseurakunnan kirkkona ja sijoittunut Turunmaan etelä- ja kaakkoissaaristosta Turkuun johtavan Kirkkosalmen tuntumaan. Kirkko on rakennettu useassa vaiheessa, joista yksi on entisestä sakaristosta 1600-luvulla tehty nk. Suomalainen kirkko. Kirkon kupeessa sijaitsee vanhalla kauppapaikalla Paraisten historiallinen keskus, Vanha Malmi, joka on aikanaan käsityöläisten ja merimiesten asuttama ja poikkeuksellisen hyvin 1800-luvun asussa säilynyt laaja puutaloalue. Paraisten keskiaikaisen harmaakivikirkon itäpäätyyn liittyy 1600-luvulla rakennettu ns. Suomalainen kirkko, nykyinen Agricolan kappeli. Sen länsiosa on entinen sakaristo, kirkon vanhin osa. Asehuoneen vieressä on luuhuone. Kuusitraveisessa kirkkosalissa on kahdeksankulmaisten pilarien kannattamat ristiholvit. Basikaalisen kirkkosalin leveä keskilaiva on sivulaivoja korkeampi. Pietari Henrikinpojan koulukunnan tekemiin kalkkimaalauksiin sisältyy lukuisia vaakunoita, joista harvinaisin on paavi Innocentius III vaakuna pohjoisseinällä. Keskiaikaista esineistöä ovat pohjoissaksalainen krusifiksi ja kalkkikivinen kasteallas. 1600-luvun sisutukseen kuuluvat penkistö, saarnatuoli ja alttarilaite. Alkuperäinen saarnatuoli on siirretty Kansallismuseoon ja kirkossa on Amos Anderssonin lahjoittama jäljennös. Alttarilaite komeine Matias Reimanin tekemine rustobarokkikehyksineen kuvastaa suurvalta-ajan vahvan aateliston asemaa seudulla, sen on lahjoittanut 1666 maaherra Erik von der Linde ja hänen vaimonsa Anna Leijonsköld. Sisustuksen marmoroidut paneelit on maalannut Gustaf Finnberg ja lehterinreunojen taulut Gustaf Lucander 1771. Kirkon eteläpuolella olevan kellotapulin kivinen pohjakerros on keskiaikainen ja puinen yläosa on vuodelta 1709. Kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on kaksi porttirakennusta 1800-luvun puolivälistä sekä Suomen ensimmäisen arkkipiispan Jacob Tengströmin ja hänen perheensä hautakappeli vuod…
alue: 60.303494199,22.313238542 60.303019545,22.312975756 60.301912653,22.313443994 60.301915450,22.314233021 60.301622835,22.314207757 60.301409632,22.314070506 60.301254488,22.313924780 60.300375963,22.314302812 60.299158504,22.307671188 60.299922469,22.307189597 60.299921413,22.306341633 60.298984523,22.306721511 60.298713132,22.305240527 60.298744405,22.303088986 60.302788947,22.302445086 60.303715870,22.303020514 60.304092615,22.304113637 60.304155866,22.308312055 60.303962512,22.309707449 60.304469953,22.310266668 60.304847518,22.312035974 60.303494199,22.313238542
historia: Paraisten seudulle syntyi pysyvää asutusta 1100-1200-luvulla ja pitäjänkirkko mainittiin ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä 1329. Kivikirkon vanhin osa, entisen sakariston länsipää toimi paikalla sijainneen puukirkon sakaristona. Se muutettiin 1600-luvun lopussa suomalaiseksi kirkoksi, pidennettiin ja holvattiin tynnyriholvilla. Varsinaisen kirkkosalin sisustus restauroitiin 1927-1928, jolloin mm. vasta 1873 peitetyt kalkkimaalaukset otettiin esille. Kirkossa suoritettiin 1963 restaurointi arkkitehtien Eeva-Kaarina ja S. Eklundin suunnitelmin. Vanhan Malmin alue oli pitkään käsityöläisten ja merimiesten asuinalueena ja siellä pidettiin mm. salakapakoita kirkkomatkalaisille. Isonjaon yhteydessä 1770 Malmin tontit mitattiin ja erotettiin. Lopullisen ulkoasunsa Malmi sai vasta isojaon lopullisessa toimituksessa 1882-1886. Alueen kaavallinen järjestäminen tapahtui 1890.
kunta: k445
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tarharyhmä
type: Muusikko

metadescription 7996
modified: 2010-02-04T16:48:48+0300

description: Puotinkylän kaunis Birgitta
references: i3083
spatial: Puotinkylän kartano

Sähkötalo
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
language: MuuKieli
spatial: i6877
spatial: Kamppi
temporal: 1990-luku
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i116
kirjoittaja: Aalto, Laura

Goldbeck-Löwe, Albert
type: Arkkitehti
spatial: i7719

Tuovilanlahden kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tuovilanlahti on tyypillinen Sisä-Suomen vesiliikenteen kehityksen myötä syntynyt kyläkeskus, jollaiset sotien jälkeisessä taajamakehityksessä ovat lähes tyystin hävinneet. Tuovilanlahden kyläasutus on tiivistynyt Maaninkajärven pohjukkaan vesireitin ja maantien risteyskohtaan. Säilynyt rakennuskanta kuvastaa hyvin kylän sosiaalista rakennetta. Laivaliikenteen päätepiste sijaitsee Maaninkajärveen kuuluvan kapean Tuovilanlahden pohjukassa. Kylän kauppahuoneet ovat ryhmittyneet sataman äärelle ja pienasumukset mukailevat vanhaa itä-länsi -suuntaista maantietä. Kylän pellot levittäytyvät lahden molemmille rannoille. Tuovilanlahti on osa Maaninkajärven valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 63.214781237,27.161351023 63.210377670,27.149852477 63.211653434,27.145072239 63.213321960,27.127902965 63.219719135,27.114481661 63.222071900,27.112307945 63.226046172,27.108449620 63.229733555,27.105786734 63.230927025,27.103083639 63.232434122,27.103325459 63.232832908,27.105160784 63.232855627,27.110366554 63.230742922,27.116805867 63.214781237,27.161351023
historia: Maaninkajärven Tuovilanlahden pohjukassa sijainneessa kylässä oli 1560-luvulla kaksi taloa. Kylän elinvoimaisuutta lisäsi 1864-1949 toiminut laivaliikenne, joka toi ihmisiä tutustumaan kylän kolmeen luonnonnähtävyyteen. Vuolas Korkeakoski Tuovilanlahden pohjoispuolella oli jo 1800-luvulla tunnettu maisemanähtävyys ja matkailukohde. Muita vanhoja nähtävyyksiä olivat Pirunpesä ja Mustalähde. Tuovilanlahden maisemien kauneus välittyi laajalti jo 1900-luvun alkupuolella mm. I.K. Inhan ja Z. Topeliuksen ansioista.
kunta: k476
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kyla
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Helsingin Työväenyhdistyksen toinen "koti" ja ravintola 1888-1898.
references: Tienraivaajan osa
spatial: Kaivokatu 12

metadescription 8447
modified: 2010-02-02T14:15:34+0300

Euran kirkkoympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Euran kirkonkylän historialliset julkiset rakennukset, kirkko, pappila, koulu ja seurantalo Euran Pirtti muodostavat historiallisen saarekkeen kirkonkylän halki kulkevan raitin varrelle. Pirtti on ulkoasultaan ja interiööreiltään kokonaistaideteos ja maamme edustavimpia seurantaloja. Pappilanmäellä historialliset rakenteet yhdistyvät ajallisesti syväksi ja monipuoliseksi kokonaisuudeksi. Raitin varrella, laajan viljelystasangon laidalla kohoavalla jyrkällä kummulla sijaitsee Euran pappila. 1840-luvulla rakennettu päärakennus sijaitsee puistoksi istutetun kummun korkeimmalla kohdalla ja talousrakennukset mäen alarinteessä. Päärakennuksen ulkoarkkitehtuuri noudattaa empirekauden rakentamistapaa ja tyylipiirteet korostuvat erityisesti kuistin yksityiskohdissa. Pappilan alueella on nuoremmalta rautakaudelta periytyvä kalmisto. Vanhan hautausmaan keskellä sijaitsevan tornillisen, punatiilestä ja graniitista muuratun pitkäkirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkkoa on korjattu 1920-luvulla arkkitehti Erkki Huttusen johdolla. Taidemaalari Aleksandra Soltinin maalaama Jeesuksen ylösnousemusta kuvaava alttaritaulu on vuodelta 1899. Hautausmaan laidalla on tiilinen makasiinirakennus. Euralaisen taiteilija Jalmari Karhulan suunnittelema nuorisoseuran talo, Euran Pirtti, sijaitsee vastapäätä kirkkoa, raitin toisella puolella. Jugendtyylisessä, osittain kaksikerroksisessa rakennuksessa on Karhulalle tyypillinen massiivinen katto-osa ja pieniruutuiset ikkunat kuten hänen lähistöllä sijaitsevassa omassa talossaan, Karhulassa. Rakennuksen kaikki yksityiskohdat ja alkuperäinen kalustus ovat Jalmari Karhulan suunnittelemat. Hautausmaan itäpuolella virtaa Eurajoki, jonka ylittää kaksiaukkoinen Luukkalan kylän tielle 1800-luvulla rakennettu kivisilta. Kirkonkylän vanha koulu on vuodelta 1880.
alue: 61.137995033,22.124802133 61.136169313,22.127040479 61.135343629,22.127793470 61.134739815,22.124996598 61.137201739,22.121552013 61.137995033,22.124802133
historia: Eura mainitaan emäseurakuntana 1425. Nykyinen, lähinnä uusgotiikkaa edustava kirkko valmistui 1898. Samalla paikalla sijaitsivat aiemmat 1640 ja 1728 valmistuneet kirkot. Vanha nelihuoneinen pappila oli 1840-luvulla papiston asumisstandardin mukaan pieni. Vanhan pappilan laajentamisesta päätykamareilla luovuttiin ja seurakunnan rakennustoimikunta ehdotti kokonaan uuden pappilan rakentamista. Suunnitelmat laati Turun kaupunginarkkitehti P.J. Gylich ja rakentamisesta vastasi mouhijärveläinen M. Roos. Pappila valmistui 1843. Euran Pirtti valmistui 1908. Rakennus aiottiin 1970-luvulla siirtää Seurasaareen, mutta euralaisten yhdistysten perustama Kotiseutuyhdistys Euran Pirtti korjasi rakennuksen alkuperäisellä paikallaan euralaisten juhlapaikaksi.
kunta: k050
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Maailman rauha-monumentti
type: MuuPaikka
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1780567661728
long: 24.9537060841149

metadescription 6060
modified: 2010-09-17T11:27:43+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Puutikkalan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vanhoihin Hämeen asutusseutuihin nähden syrjäinen Puutikkala-Karvialan kaksoiskylä on ollut keskiajan lopulla Kukkiajärven suurimpia kyliä. Kylä sijaitsee Kokemäenjoen vesistöön kuuluvien järvien välisellä kannaksella ja kylänraitti on osa vanhaa maantietä. Puutikkalan kylässä on säilynyt isojakoa edeltävään kylärakenteeseen perustuva, tiivis pohjoishämäläinen ryhmäkylä, joka on myöhemmin levinnyt nauhakyläksi maantien suuntaisesti sekä näitä kylärakenteen kehitysvaiheita kuvastava rakennuskanta. Kylä edustaa Hämeessä yleistä talonpoikaiseen maanomistukseen perustuvaa ryhmäkylätyyppiä, jossa kantatilat tukeutuvat kylän läpi kulkevaan raittiin. Nykyinen rakennuskanta on pääasiassa 1800- ja 1900-lukujen taitteesta. 1800-luvulla syntyneet mäkitupalaisasumukset ovat selkeästi erillään omalla mäkialueella kylän keskustassa tai raitin varrella viljelyyn huonosti kelpaavalla maa-alueella kylätonttien jatkona. Puutikkalan kylä sijaitsee laajan Kukkia-järven ja pienemmän Vihajärven välisellä kannaksella olevalla matalalla harjanteella. Järvet ovat osa laajempaa Kokemäenjoen vesistöä. Tiivis kyläasutus muodostuu Puutikkalan lisäksi Karvialan kylästä, jotka ovat kasvaneet yhteen jo hyvin varhain. Kylän maisema muodostuu rakennusten lisäksi vesistöihin rajoittuvista pelloista ja kyläjärvestä sekä kivisestä ja metsäisistä harjanteesta. Kylää halkoo maaston muotoja seuraava loivasti kaartuva maantie, jonka varsilla on säilynyt vanhan raittiasutuksen leima. Tien varrella ovat kanta- ja vanhojen osatalojen mm. Yli- ja Väli-Anttilan, Hukin, Ali- ja Yli-Mattilan tilojen lisäksi seurantalo, koulu ja kauppana toimiva Rekolan tilakeskus. Kylässä on myös runsaasti vanhoja mäkitupa- ja itsellisasumuksia, jotka raitinvarren lisäksi keskittyvät kylän keskustassa olevalle pienelle mäelle. Kylän rakennuskanta on peräisin 1875 syttyneen tulipalon jälkeiseltä ajalta. Rakennuskanta on osin uudistunutta ja levinnyt pääosin maantien varrelle. Kylään rajoittuvalla metsäharjanteella on mahdollisesti…
alue: 61.281420262,24.705229689 61.280296724,24.698811933 61.284184675,24.692854221 61.285677243,24.690559150 61.288939691,24.690176741 61.289524984,24.688467654 61.289947385,24.687233857 61.289903747,24.682361109 61.290623798,24.681690367 61.292431067,24.677755468 61.293011577,24.678282788 61.294516569,24.680737722 61.295453365,24.682046668 61.296889232,24.683128718 61.298140594,24.685460302 61.297931068,24.690608546 61.297019493,24.690770593 61.295848099,24.693137745 61.294499799,24.695850560 61.285514119,24.706048365 61.281420262,24.705229689
historia: Puutikkalan asutus periytynee 1400-luvun alkupuolelta. 1500-luvulla Tuuloksen pitäjään kuuluneessa Puutikkalassa ja Karvialassa oli jo seitsemän taloa, joka teki siitä huomattavan kylän Kukkiajärven ympäristössä. Puutikkalan kyläkeskus paloi 1875, mutta rakennettiin tulipalon jälkeen keskustan osalta lähes yhtä tiiviinä. Kylän pohjoispuolelle siirtyivät tulipalon jälkeen Kyläkeskustan taloista Saksala, Koivisto ja Rantti. Nykyinen nauhamainen raittiasutus syntyi 1900-luvun vaihteessa. Kylän rakennuskanta on osin uudistunut. Syrjäisestä sijainnista huolimatta Puutikkalasta oli hyvät yhteydet eri suuntiin. Kylän sijainti vesistöjen välisellä kannaksella tarjosi vesireittejä pohjoisen erämaihin ja etelän vanhoihin emäpitäjiin. Tuuloksessa Ylisestä Viipurintiestä erkaneva maantie pohjoiseen kulki Puutikkalan kautta jo 1600-luvulla.
kunta: k635
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kannelmäen lepät
type: Fakta
content: Löytyykö Kannelmäestä leppää (harmaa- sekä tervaleppää)? Jos, niin mistä? Helsingin kaupungin rakennusviraston luonnonhoitoyksikön mukaan Kannelmäestä löytyy niin harmaa- kuin tervaleppääkin. Tervalepän kasvupaikka on märillä alueilla, rantavyöhykkeillä ja ojien varsilla. Siellä se saattaa kasvaa metsikkönäkin toisin kuin harmaaleppä jonka kasvupaikkoina on kuivemmat paikat, esimerkiksi pellon reunat. Tervaleppä on huomattavasti tummarunkoisempi kuin vaalea harmaaleppä, nimikin jo antaa viitteitä rungon väriin. Kannelmäen alueella kätevimmin bongaa tervalepän tekemällä retken Mätäojan varteen.
language: fin
spatial: Kannelmäki
temporal: i116

Otavan talo sata vuotta
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6628
temporal: 1990-luku
temporal: i110
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i109

Stadin vanhin rakennus
type: Fakta
content: Mikä on Helsingin vanhin rakennus? Helsingin kantakaupungin vanhin kivitalo on Sederholmin talo osoitteessa Aleksanterinkatu 16–18. Sederholmin talo oli aikoinaan Helsingin edustavin yksityistalo. Sen suunnittelija oli luultavasti saksalaissyntyinen muurarimestari Samuel Berner. Kaksikerroksinen mansardikattoinen kivitalo valmistui 1757. Nykyisin Sederholmin talo on Helsingin kaupunginmuseon hallinnassa. Kantakaupungin vanhin paikallaan säilynyt puutalo on Ruiskumestarin talo osoitteessa Kristianinkatu 12. Talo rakennettiin 1817–1818 merimiehenleski Christina Wörtinille. Ruiskumestari, myöhempi kaupunginvouti Alexander Wickholm osti talon 1859. Tämän jälkeen rakennus oli ruiskumestarin suvulla, kunnes Helsingin kaupunki osti sen 1974. Rakennuksessa on nykyisin museo, joka on esittelee 1860-luvun pienporvariskotia.
language: fin
spatial: i6354
spatial: i6353
temporal: 1700-luku
temporal: i105
lisätietoja: http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/Artikkeli

metadescription 9158
modified: 2010-06-01T16:38:36+0300

metadescription 6654
modified: 2010-09-17T11:26:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1902376~S9*fin

description: Kuvanveistäjä Lauri Leppänen
references: Leppänen, Lauri
spatial: i6705

Oodi Konalalle
type: Pop / Rock
audience: Lapset
language: fin
spatial: Konala
temporal: i116
esittaja-musiikki: Sibelius-lukio
esittaja-musiikki: i6746
saveltaja: i6746

Kiuruveden rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kiuruveden asemarakennus on komea mansardikattoinen, osin kaksikerroksinen, 1920-luvun rautatierakennus. Asema-alueella on kaksi asuinrakennusta talousrakennuksineen ja vesitorni. Asemarakennuksen lähellä on kaivo koristeellisine kansirakennelmineen.
alue: 63.639747882,26.614760743 63.641456057,26.609898435 63.641589976,26.609517224 63.642881581,26.605848701 63.643296949,26.606700624 63.641961646,26.610742641 63.640201921,26.615600859 63.639747882,26.614760743
historia: Ensimmäisen kerran ratahankkeet sivusivat Kiuruvettä 1880-luvulla poikittaisratoja suunniteltaessa. Seuraavan kerran Kiuruvesi tuli ajankohtaiseksi suunniteltaessa Savon radan jatkamista Kuopiosta pohjoiseen 1890-luvulla. Kuntakokous päätti 1899 anoa poikkiradan rakentamista Iisalmesta Ylivieskaan, mutta yhdysrata ratkaistiin vasta 1909 valtiopäivillä. Töiden alkaminen sai odottaa vuoteen 1917, jolloin vapautui rautatietyövoimaa muilta ratatyömailta. Rata valmistui 1925, mutta Kiuruvesi-Iisalmi osuutta liikennöitiin jo vuonna 1923. Kiuruvedeltä vietiin etupäässä puutavaraa ja karjataloustuotteita.
kunta: k263
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinki (Tiedätkö, miss' on Suomen suloisin paikka-)
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i109
esittaja-musiikki: Saarikko, Niilo E.
saveltaja: i9012

bibliographic citation: 'Hän osti Freesenkatu 4:stä itselleen 47 m² suuruisen kaksion marraskuun alussa 1924.' (s. 57 - 58) 'Kuuluisin ja eniten jälkimainetta saanut salonki sijaitsi hänen Freesenkadun kodissaan. Sen huomiota herättävin osa oli turkkilainen huone. Värikästä sisustusta pehmensi sopiva valaistus. Materiaalit olivat upeita. Siellä oli itämaisia mattoja aina seinille asti, messinkisiä tupakkapöytiä ja suuri määrä tyynyjä, joilla istutiin.' (s. 87)
description: Minna Craucherin sadunomainen salonki sijaitsi tässä osoitteessa.
references: i9449
spatial: i9450

Museosilta (Männikön silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 63.878116415,27.432848747 63.878195870,27.432020387 63.878830768,27.432117415 63.878808045,27.433295840 63.878115371,27.433197887 63.878116415,27.432848747
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k762
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tarvonsillan tapaus
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
relation: i9336
spatial: i6785
spatial: Munkkiniemi
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: Sarkkari, Matti

metadescription 7105
modified: 2010-09-17T11:24:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1170753~S9*fin

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Kotisaari)
type: AreaOfInterest
alue: 66.485875353,25.734471764 66.485972620,25.732989275 66.487665157,25.731480682 66.488256795,25.731669410 66.488136338,25.732989073 66.486293111,25.734779032 66.485875353,25.734471764
kunta: k698
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Päivä kun Helsingin on helteisin -
references: i476
spatial: Helsinki yleisesti

Marjamäki, Viljami
type: Muusikko

Neekerivuoro
type: Kaunokirjallisuus
description: Romaani kuvaa helsinkiläisten taksikuskien työtä.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2666
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 7365
modified: 2010-02-02T15:32:17+0300

metadescription 4861
modified: 2010-09-17T11:26:30+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1471883~S9*fin

metadescription 9654
modified: 2011-06-13T14:05:47+0300

Helsinki hiihtää
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i45
temporal: i109
lisatietoa: Filmiyhtiö Aho & Soldanin iloinen hiihtohetki on ilmeisesti kuvattu Helsingin Alppilassa. Tarkka kuvausvuosi ei ole tiedossa, mutta ilmeisesti filmi on kuvattu 1930-luvun alkuvuosina.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

Lyytikkälän talonpoikaistila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lyytikkälä on tyypillinen Kaakkois-Suomen talonpoikainen suurtila, jossa isännyys on siirtynyt sukupolvelta toiselle samassa suvussa. Se on edesauttanut tilan rakennusten ja jopa asuinrakennuksen sisätilojen ja sisustuksen säilymistä ilman suuria muutoksia. Lyytikkälä on harvinainen ja arvokas esimerkki kansanomaisesta elämäntavasta ja työympäristöstä. Lyytikkälän asuin- ja piharakennukset muodostavat laajalla peltoaukealla tiiviin kokonaisuuden. Talo on saavuttanut suorakulmaisen pihan ympärille ryhmittyneen umpipihan luonteensa 1900-luvun alkuun mennessä. Asuinrakennuksen luonteenomaisena piirteenä on ikkunoiden yläpuolelle jäävä huomattavan korkea "otsa". Kuusiruutuisten ikkunoiden ylimmissä ruuduissa on käytetty värillistä lasia, jonka arvellaan olevan peräisin samasta lähetyksestä kuin Suomenniemen kirkossa olevat värilliset lasi-ikkunat. Tiedetään nimittäin, että Lyytikkälän 1867 valmistunutta asuinrakennusta on ollut rakentamassa sama mestari kuin 1866 valmistunutta kirkkoakin. Pihapiirissä on päärakennuksen lisäksi kolme aittaa, jotka ovat tilan vanhimmat sekä talli (1827), uudempi talli (1843) ja ns. korkia aitta. Asuinrakennuksen ikäisiä ovat mahtava kivinavetta edessä olevine patsaskujineen, erityisen huolellisesti rakennettu isännän viina-aittana palvellut nk. ryytimaan aitta sekä Lehmäkahdesta siirretyt kaksi myötäjäisaittaa, joista toinen on yläkujan varrella oleva riista-aitan parina ja toinen nk. kartanonmaan aittana vastapäätä asuinrakennusta. Asuinrakennuksen takana on ollut omenapuita ja marjapensaita kasvanut eturyytimaa. Navetan takana rinteellä on ollut takaryytimaa ja päädyssä aidattu keittiökasvitarha.
alue: 61.322400963,27.409698166 61.317300197,27.405194776 61.319155361,27.386695844 61.320211101,27.386794773 61.323593337,27.384294659 61.325053850,27.393391373 61.325115890,27.393912968 61.327236260,27.406098589 61.325758618,27.408621565 61.322400963,27.409698166
historia: Lyytikkälä oli 1900-luvun alkupuolella Suomenniemen pitäjän suurtiloja, pinta-alaltaan lähes 400 ha. Taloudenhoito oli sen mukaista, parhaimmillaan - 1920-luvulla - tilalla oli töissä 12 henkeä. Lyytikkälän omisti lähes 200 vuotta sama suku; tilan isäntänä 1800-luvun alkupuolella ollut Elias Lyytikäinen kuoli 1850. Hänen poikansa Filip eli Vilppu Lyytikäinen (1835-1909) lunasti isännäksi tultuaan tilan perintötilaksi 1859. Lyytikkälä oli sitä ennen ns. augmenttitila, joka veronmaksussaan osallistui rusthollin ratsupalvelusta aiheutuviin kustannuksiin. Lyytikäisen suku myi tilan pihapiirin rakennuksineen ja irtaimistoineen Museovirastolle 1984. Lyytikkälä oli tullut kansatieteilijöille tutuksi jo 1960-luvun alussa, jolloin siellä kuvattiin kolme maatilatalouden vuotuiskiertoon kuuluneita perinteisiä työtapoja tallentanutta lyhytfilmiä: 1) Suomenniemen kesää. Talon kesätöitä (1962), 2) Suomenniemen syksy. Talon syystöitä (1962) sekä 3) Suomenniemen talvea. Talvitoimia maalaistalossa (1963). Lyytikkälän talonpoikastilan restauroinnissa 1985-89 käytettiin perinteisiä työtapoja ja -tekniikoita sekä rakennusaineita.
kunta: k775
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kalastajatorppa
type: Ravintola
alternative: Fiskis
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.1914250397402
long: 24.8728080665856

metadescription 7959
modified: 2010-02-04T16:48:44+0300

bibliographic citation: ...vanha Marski Käthellä peitsaa
references: i943
spatial: Mannerheimin ratsastajapatsas

Våren i Helsingfors
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Backholm, Karl-Gustav
saveltaja: Backholm, Karl-Gustav

pesula
created: 2012-05-28T13:00:25.502+00:00
modified: 2012-05-28T13:00:25.571+00:00
preferred label: laundry @en

pöytätennis
created: 2012-05-29T11:53:11.384+00:00
modified: 2012-05-29T11:53:11.592+00:00
preferred label: table tennis @en
preferred label: bordtennis @sv

bibliographic citation: Monet toiminnat pohjakerroksessa ja suuri asuntokokojen vaihtelu oli ajalle luonteenomaista. Asukasjoukko oli kirjava; asukkaita oli alkuvuosina kaksi kertaa niin paljon (noin 300) kuin nykyään (noin150). Lapsiluku oli ennen suurempi, kotiapulaiset kuuluivat kuvaan ja yksiöihin ahtautui useampi henkilö; niitä lunastivat useat talon rakennuksella työskennelleet muurarit - huhu kertoo, että tämä merkitsi heille pääsyä talon rakennustöihin, mutta toimi myös palkan vakuutena aikana, jolloin rakennusyritykset menivät helposti nurin.
description: Punatiilinen Joukola Kapteeninkadun ja Vuorimiehenkadun kulmassa on Vähäkallion suunnittelema (1929).
references: i8809
spatial: Kapteeninkatu 26

bibliographic citation: 'Minun on mentävä Karhupuiston pysäkille, odotettava raitiovaunua ja noustava siihen ja leimautettava lippu rahastajalla. Ja sitten katsottava että osaan jäädä Kasvitieteellisen puutarhan jälkeen Kaisaniemen kansakoulun pysäkillä pois.' (s.244)
description: Äiti keksii siirtää nuorimmaisensa Kaisaniemen kansakouluun, jotta tämä näkisi siellä opettajana työskentelevää isäänsä.
references: i9770
spatial: Karhupuisto

Paasikiven muistomerkki
type: MuuPaikka
alternative: J.K. Paasikiven muistomerkki
alternative: Itä ja länsi
is part of: Kamppi
lat: 60.1708441289301
long: 24.9358478815569

metadescription 7601
modified: 2010-02-02T15:35:31+0300

metadescription 8076
modified: 2009-12-28T13:52:15+0300

metadescription 5572
modified: 2010-09-17T11:08:02+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Nurmeksen vanhan kauppalan alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nurmes on asemakaavahistorian ja kaupunkirakentamisen tärkeä ja hyvin ilmeensä säilyttänyt esimerkki. Puu-Nurmes, joka sijaitsee Pielisen ja Lautiaisjärven välisellä kapealla harjulla, on laaja osa Nurmeksen kaupungin keskustaa. Korttelisto on rakennettu ensimmäisen, 1879 laaditun asemakaavan mukaan. Katuverkolle on ominaista väljyys, koivurivien reunustamat kadut sekä korttelien väliset palokujat. Nurmeksen kirkko sijaitsee puutalokortteleiden keskellä, harjun korkeimmalla kohdalla. Harjun pohjoispäässä on vanha hautausmaa kellotapuleineen. Pielis- ja Nurmesjärvien välisellä kannaksella, aivan Pielisjärven rannalla sijaitsee Nurmeksen rautatieasema.
alue: 63.539067511,29.156266776 63.537309438,29.153970165 63.541152438,29.130248581 63.549401340,29.120701033 63.550053306,29.122638042 63.553718122,29.117664502 63.553972390,29.118798359 63.551373331,29.125020975 63.549160201,29.138485196 63.541721627,29.151956054 63.539067511,29.156266776
historia: Nurmes perustettiin kauppalaksi 1876 edistämään Pielisjärven seudun taloudellista kehitystä. Kauppala rakennettiin parin kilometrin päähän 1800-luvun mittaan keskukseksi muotoutuneesta kirkonkylästä, lähes asumattomalle harjulle Pielisen ja Nurmesjärven väliin. Arkkitehti Julius Basilierin laatima asemakaava vahvistettiin 1879. Kaava tukeutui julkisten rakennusten puistomaiseen akseliin sekä sen leikkaavaan pääkatuun. Asemakaavassa noudatettiin 1856 annettua mallirakennusjärjestystä, jossa painotettiin paloturvallisuutta. Katuverkko jakautui kaksinkertaisten koivurivien reunustamiin esplanadeihin, tavallisiin katuihin ja palosoliin. Kortteleiden keskelle sijoitettiin palotoreja. Rakentaminen alkoi 1880-luvulla kauppatorin ympäristöstä. Nurmeksen kirkonkylän, nykyisen Porokylän, tuhouduttua tulipalossa 1891 sen asukkaat muuttivat kauppalaan ja alueella virisi voimakasta rakennustoiminta. Myöhemmin harjun tonttimaan loputtua rakentamisen painopiste siirtyi jälleen Porokylän alueelle.
kunta: k541
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vaitelias poika
type: Dekkari
language: fin
spatial: i9237
spatial: Elokuvateatteri Tuulensuu
spatial: i9649
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i9648
lisatietoa: Visa Degerlund on menettänyt vanhempansa traagisissa olosuhteissa ja lakannut puhumasta. Asiat alkavat saada erikoisia käänteitä, kun hän muuttaa setänsä ja tämän vaimon luokse Puu-Pasilaan. Samoihin aikoihin Helsinkiä puhuttaa raaka ryöstömurha. Saalis on maamme rikoshistorian suurimpia. Visa ja häntä lähellä olevat ihmiset tulevat sotkeutuneeksi monisyiseen ja vaarantäyteiseen ajojahtiin, johon kytkeytyy ravisuttavia ihmiskohtaloita. Vaitelias poika on inhimillisten teemojen ympärille kietoutuva omaperäinen rikosromaani. Kirjan väkevä miljöökuvaus, monipolvinen juoni ja syvällinen henkilögalleria tarjoavat vaikuttavan aikamatkan 1950-luvun Helsinkiin ja sodasta toipuvaan Suomeen. (www.karisto.fi) ”Vaitelias poika” on kauhuviritteinen jännitysromaani ja siinä on aineksia myös maagisesta realismista. Tapahtumat sijoittuvat kevääseen 1958. Pauli Degerlund hakee veljenpoikansa Visan koulukodista Pasilaan. Samana päivänä Helsingin keskustassa tapahtuu ryöstömurha. Visa on menettänyt vanhempansa tulipalossa ja lakannut sen myötä puhumasta. Pojassa on myös jotain outoa. Arjen tapahtumat alkavat saada erikoisia käänteitä, ja Visaa lähellä olevat ihmiset huomaavat pian joutuneensa vaaran vyöhykkeelle… (www.timosaarto.com/wordpress/)
lisatietoa: Vaitelias poika voitti Kariston 110-vuotisjuhlan kunniaksi järjestetyn kirjoituskilpailun

metadescription 5906
modified: 2010-09-17T11:06:56+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

järjestö
type: luokka
subclass of: p11
created: 05.10.2009 09:42
modified: 05.10.2009 10:40
alternative label: seura
alternative label: yhdistys

metadescription 7861
modified: 2010-02-03T16:59:38+0300

Lenin ja Suomi osa II
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7953
spatial: Söörnäsin kuvateatteri , elokuvateatteri
spatial: Fredrikinkatu 64
spatial: i74
spatial: Töölönkatu 46
temporal: i107
temporal: i108

description: Robert ja Virpi lenkkeilevät Mustavuoren maisemissa. (s. 115-116)
references: i9423
spatial: i9425

metadescription 6023
modified: 2010-10-26T08:59:38+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Liikenteen äänet kuuluivat kadulta kuten aina. Aada asui kerrostalossa keskellä kaupunkia. Kodin ohi kulki leveä ja vilkas katu. Aada astui ikkunan eteen. Hän näki bussien seisovan peräkkäin liikennevaloissa.Sisemmällä kaistalla oli pitkä henkilöautojen jono, keskellä katua täysinäinen raitiovaunu porhalsi kiskoilla eteenpäin." (s.5)
description: Aada asuu Mannerheimintien varrella äitinsä kanssa. Samassa rapussa asuvat myös Aadan ukki ja mummi.
references: i8905
spatial: i6351

Kantolan kylän raittiasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kantolan taloryhmä on edustava esimerkki eteläpohjalaisesta tiiviistä kylärakentamisesta. Kantolan kylä sijaitsee Lapuanjokeen laskevan Kauhavanjoen latvaosilla, Pelkkikankaantien varrella. Kylän taloryhmässä on kuusi talonpoikaistalon pihapiiriä. Osa puolitoistakerroksisista pohjalaistaloista on rakennettu tien suuntaisesti niin, että ne muodostavat yhtenäisen seinämän kylätielle. Kookkaiden talousrakennusten sulkemista pihapiireistä on yhteys ympäröiville pelloille. Tilojen rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta ja 1900-luvun alkupuolelta. Kauhavalta tultaessa kapean kyläraitin varrella on ensimmäisenä Latvatalo ja sitä vastapäätä Yllituvasta ja Erkintuvasta muodostettu Yrjölän pihapiiri, jonka kuisteilla varustettu päärakennus on kaksifooninkinen. Tietä reunustavat vielä Uusituvan ja Pelttarin talot sekä vastapäätä Pelttaria kylän osuuskauppa. Kantolan kylätalo, entinen 1840-luvulla rakennettu asuinrakennus, sijaitsee Kauhavajoen varrella Kantolan kylän eteläosassa.
alue: 63.094422478,23.311393657 63.094729254,23.313099260 63.093272038,23.316295298 63.091922753,23.312989630 63.091155970,23.310812296 63.089825348,23.307287287 63.091063198,23.304052342 63.093137982,23.305100343 63.094072584,23.304946235 63.094221541,23.306918905 63.094146860,23.307930806 63.093831057,23.308465249 63.094422478,23.311393657
historia: Lapuanjokeen laskevan Kauhajoen varrelle perustettu Kantolan kylä asutettiin uuden ajan alkupuolella. Latvatalon ja Uusitalon päärakennukset sekä Yrjölän kaksifooninkinen pohjalaistalo rakennettiin 1800-luvulla. Pelttarin vanha osa, Vilhentupa valmistui niinikään 1800-luvun puolivälissä. Osuuskaupan rakennus, puuelementeistä tehty ns. levytalo, valmistui 1947.
kunta: k233
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

varastettu tavara
created: 2012-05-30T07:54:49.203+00:00
modified: 2012-05-30T07:54:49.276+00:00
preferred label: stöldgods @sv

description: Emil toipuu Eiran sairaalassa ja ikävöi Sofia. Eiran sairaala oli tarinan tapahtuman aikaan vasta nelivuotias ja käynyt jo pieneksi.
references: Emil ja Sofi: yhden yön muisto Helsingistä kesältä 1909
spatial: i6576

description: "Uskon ja aatteen talot" - luku
references: i7834
spatial: i7845

metadescription 1207
modified: 2010-09-17T11:28:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1548279~S9*fin

metadescription 4328
modified: 2009-11-04T14:30:54+0300

Angerkoski, Siiri
type: Nayttelija

metadescription 8312
modified: 2010-01-04T15:53:23+0300

Juhani Ahon tie 5
type: Osoite
is part of: i36
lat: 60.1560797729856
long: 24.9395861581026

description: Irmeli Valanki-Liukkonen: Elämää Wivi Lönnin piirustamassa talossa ja sen ympäristössä
references: Narinkka 1997
spatial: i6927

description: Luku "Tyylitön kirkko"
references: i4854
spatial: Tuomiokirkko

metadescription 6617
modified: 2010-01-19T15:01:37+0300

metadescription 8572
modified: 2010-02-01T15:37:08+0300

Wecksellin hattutehdas
type: MuuPaikka
is part of: Kuumesairaala
is part of: i7872
is part of: i35
is part of: Wuorimies, asunto-osakeyhtiö
lat: 60.1601705544355
long: 24.949708557767

Siikaisten talonpoikaisarkkitehtuuri (Hirsimäki)
type: AreaOfInterest
alue: 61.952038283,21.837584513 61.951996332,21.838980408 61.950156709,21.843586333 61.948960681,21.842191065 61.949577718,21.839167374 61.951604615,21.836810975 61.952038283,21.837584513
kunta: k747
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8906
modified: 2010-04-01T14:00:09+0300

metadescription 6877
modified: 2009-11-04T14:30:09+0300

Isän iso tyttö ei itke
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i22
spatial: i7047
temporal: i110
temporal: i109
kirjoittaja: Nikula, Össi

description: Hanna Lönnin työpaikka elokuun loppuun vuonna 1939 ja välirauhan aikana.
references: i9500
spatial: Asemaravintola

description: Marja-Liisa Lampinen: Osberg & Bade 1860-1882. Ensimmäinen helsinkiläinen suuryritys kaupunginmuseon kokoelmien valossa.
references: i6955
spatial: i6958

Saarinen, Eliel
type: Arkkitehti
spatial: i7384
spatial: i6357
spatial: i7211
spatial: i7119
spatial: i7711
spatial: Olofsborg
spatial: i7561

metadescription 9023
modified: 2010-04-13T15:47:31+0300

Kaksio
type: Musiikki
language: fin
spatial: i22
temporal: i116
esittaja-musiikki: i576
saveltaja: Rossi, Vappu

Holmberg, Annina
type: Kirjailija
alternative: Kupias, Maria
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Ekberg
type: Ravintola
alternative: Kahvila Ekberg
is part of: Kamppi
lat: 60.1649294027139
long: 24.9375380891232

Hakaniemen halli
type: Rakennus
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1799779484871
long: 24.9514737759737

metadescription 7328
modified: 2010-02-02T15:32:11+0300

metadescription 9283
modified: 2010-09-17T11:17:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1697998~S9*fin

Laiska Karhu, ravintola
type: Ravintola
alternative: Mechelininkatu 25
is part of: i24
is part of: i22
is part of: Mechelininkatu
lat: 60.1744978144337
long: 24.9194558270629

Cutugno, Salvatore
type: Muusikko

metadescription 9617
modified: 2011-05-20T12:49:19+0300

Suomalainen, Tuomo
type: Arkkitehti
spatial: Temppeliaukion kirkko

metadescription 7588
modified: 2010-02-02T15:35:27+0300

metadescription 126
modified: 2010-09-17T11:25:14+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1542308~S9*fin

Lokalahden kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lokalahden 1700-luvun puukirkko kuuluu lounaissuomalaisiin pitkäkirkkoihin, joita on rakennettu 1600-luvulta vielä 1800-luvulle. Nykyisen asunsa se on saanut lääninarkkitehti G.Th. Chiewitzin suunnittelemana 1800-luvun puolivälissä. Lokalahden kirkko on muodoltaan torniton pitkäkirkko, johon liittyy kolmisivuinen kuoriosa. Se on järjestyksessään seurakunnan kolmas kirkko ja se on valmistunut rakennusmestari Johan Höckertin johdolla. Satulakatto on korkea ja jyrkkälappeinen. Sakaristo ja asehuone ulkonevat runkohuoneesta tätä matalampina ja kapeampina. Kirkkosalin tynnyriholvin yllä on säilynyt vanhempi lautaholvaus. Kirkkosalin kiinteä sisustus on lääninarkkitehti G.Th. Chiewitzin suunnittelemasta korjauksesta. Erillinen, vanhakantainen kellotapuli lienee rakennettu 1600-luvulla. Se on kauttaaltaan paanutettu. Nykyiseen asuunsa se on uusittu 1700-luvun alkupuolella. Kirkkomaata ympäröivä kivimuuri periytyy vuoden 1833 kirkkomaan laajennuksesta. Hautausmaalla on Jussi Vikaisen Sankaripatsas sekä 1917-1918 kaatuneiden muistopatsas. Suomen sodan aikana 17.-18.9.1809 käydyssä Lokalahden taistelussa kaatuneiden sotilaiden hauta-alue on kirkkoa vastapäätä tien toisella puolella.
alue: 60.681757029,21.463685824 60.681946607,21.463737287 60.682143247,21.465902639 60.682051439,21.466482000 60.681964530,21.466875435 60.681698153,21.466959753 60.681487386,21.466266520 60.681212145,21.465533106 60.680584638,21.465538908 60.680961658,21.464706760 60.681501199,21.463269126 60.681757029,21.463685824
historia: Lokalahti mainittiin Vehmaan kappelina jo 1490, ja vuosisadan lopulla seurakuntaan rakennettiin ensimmäinen kirkko. Omana seurakuntanaan Lokalahti toimi 1639-1690 ja uudelleen vuodesta 1930 lähtien. Tapuli rakennettiin nykyistä kirkkoa edeltäneen, 1639 valmistuneen kirkon yhteyteen. Tapulia uusittiin 1655 ja nykyasunsa se sai 1728. Lokalahden nykyinen kirkko rakennettiin 1763 rakennusmestari Johan Höckertin suunnitelmin. Kirkon ulko- ja sisäasun yksityiskohtiin tehtiin muutoksia 1859-1862 korjauksessa, jonka suunnitteli lääninarkkitehti G.Th. Chiewitz.
kunta: k895
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Korkeasaari ja Seurasaari
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
spatial: i84
spatial: i18
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: Knapas, Marja Terttu

Johansson, Pepe
type: Muusikko

bibliographic citation: "Kaivohuoneelle haluavat kaikki. Historia tuntee toinen toistaan kekseliäämpiä sisäänpyrkimisyrityksiä, joista perinteinen 'etsä tiedä kuka mä oon' on kevyimmästä päästä. Eräs nykyään jo laajalti tunnettu suomalainen malli ja hänen lakimiesystävänsä kyllästyivät jonottamiseen ja päättivät käyttää kiertotietä. Kaivon iso ja kesäiltoina täpötäysi terassi on kehystetty Kaivopuiston puolelta korkealla aidalla, jonka yli parivaljakko keksi kiivetä. Terassin puolelle, keskelle samppanjaa kumoavaa seuruetta mätkähti polvilleen ensin malli, joka onnistui - tosin myötähäpeilevien katseiden saattamana - pääsemään mukaan juhlintaan. Muutamaa metriä sivummalta korkeushyppynsä suoritti lakimies, joka ehkäpä hienoisesta humalatilastaan johtuen putosi aidan sisäpuolelle vatsalleen - suoraan terassia valvovan portsarin jalkoihin. Turha varmaan mainita, että portit aukesivat lainoppineelle ulospäin.
description: Jupe Tuomola: Kaivohuone
references: i8878
spatial: i6444

metadescription 7230
modified: 2010-02-02T15:31:56+0300

metadescription 386
modified: 2010-09-17T11:12:48+0300

Senaatintori
type: Kaupunginosa
is part of: i6586
is part of: i6665
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1694052271503
long: 24.9523104523413

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6983
spatial: i6533

metadescription 8039
modified: 2009-12-23T14:10:05+0300

Stadis
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Trilogia
saveltaja: i9278

metadescription 5535
modified: 2010-09-17T11:07:43+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Prästkullan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Prästkullan kartano edustaa maisemallisesti ja historiallisesti Uudenmaan rannikon vanhinta aatelin maaomaisuutta. Monipuolinen kartanokokonaisuus, rakennukset, arkkitehtuuri, istutukset ja sommittelu, on keskeisiltä osiltaan kustavilaisen kauden hyvin säilynyt edustaja. Kartanoympäristön olennaisia osia ovat lisäksi viinanpolttimo ja koulurakennus 1800-luvulta. Alueen pitkästä asutushistoriasta kertovat matalan lahden ympäristössä olevat lukuisat esihistoriallisen ja historiallisen ajan kiinteät muinaisjäännökset. Kartano sijaitsee pienen, mereen yhteydessä olevan Heimlaxvikenin itärannalla peltoviljelysten keskellä. Pihapiiriin johtaa peltojen halki puukujanne, jonka eteläpäähän kartanon alkuperältään kustavilainen ja myöhemmin empirehenkisellä poikkipäädyllä korotettu päärakennus on sijoitettu. Puistoakselin itäpuolella ovat talouspihan keltaiseksi rapatut 1700-luvun lopun karjasuojat ja 1819 valmistunut empiretyylinen viljamakasiini, jotka on sijoitettu 1700-luvun lopulla tehdyn kokonaissuunnitelman mukaisesti. Puukujanteen pohjoispäässä on rakennusryhmä, jossa on työväenasuntoja, 1800-luvun alkupuolella rakennettu viinanpolttimo ja Prästkullan 1890-luvun alkupuolella valmistunut koulu.
alue: 60.003933127,23.220088610 59.998131062,23.224405395 59.997818864,23.225480208 59.997060600,23.226143118 59.996019283,23.221167552 59.997037612,23.219328382 59.998799327,23.217600653 60.003173575,23.215668462 60.003510708,23.217862291 60.003933127,23.220088610
historia: Prästkulla on keskiaikainen rälssisäteri ja asuinkartano, jonka omistajat tunnetaan 1200-luvun lopulta lähtien. Kartano tunnettiin 1300-luvulla läheisen lahden mukaan Heinälahtena (Heimlax). Prästkulla on kulkenut perintötilana Illen, Gjösin ja 1700-luvulta lähtien Tauben sukujen omistuksessa. Päärakennuksen runko ja talouspihan talli ja navetta rakennettiin 1700-luvun loppupuolella, jolloin kartanon omisti majuri Johan Reinhold Taube. Hän suunnitteli Karl Wijnbladin mallikirjaan pohjautuvan symmetriseksi tarkoitettu pihasommitelman, johon kuului asuinrakennusten lisäksi talousrakennukset. Päärakennuksen vastapainoksi tarkoitettu rakennus jäi kuitenkin rakentamatta Tauben kuoleman vuoksi. Rakennuksiin liittyi laaja puisto ja hedelmätarha. Päärakennusta jatkettiin ja siihen lisättiin 1868 ristipääty sekä vilpola, jotka saivat nykyasunsa 1925.
kunta: k710
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Mitä sinä oikein tuijotat? Mikael vilkaisi nopeasti olkansa yli. Pelkkiä lounasvieraita muutamassa pöydässä. Ei mitään erityistä. Tavallinen iltapäivän alku Kosmoksessa. - Ihmettelen tätä epäsymmetriaa, Virpi sanoi. - Siis mitä? Mikael kääntyi uudelleen, mutta ei vieläkään huomannut mitään erityistä. - No katso tuota oviaukon ja ikkunan välistä seinänpätkää, Virpi sanoi. - Miksei peili voi olla symmetrisesti sohvan yläpuolella?
description: Mikael ja Virpi tekevät lounastreffit Kosmokseen.
references: i2136
spatial: i6424

metadescription 7490
modified: 2010-02-02T15:35:12+0300

bibliographic citation: "Kononen nousi ravintola Pikku Vallilan jyrkät puuportaat tasan kahdeksalta. Viehättävä ei kuulunut rikostarkastajan sanavarastoon. Ei hätää. Pieni kapakka oli jotain paljon parempaa. Ei puhettakaan hienostelusta. No. Pitsiä ikkunoissa, mutta ei liiaksi. Lattialla lojui pitkäkarvainen vaalea koira. Viisi neljän hengen pöytää."
references: i2163
spatial: i8475

Mannonen, Seppo
type: Kirjailija

Asuinparakki C102
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T12:01:10.38+00:00
modified: 2012-12-13T08:56:08.485+00:00
subject: p32363
subject: työsiirtolat
kuvailu: Parakki pystytettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Tämä parakki on niistä lähinnä toimistorakennusta C 86. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessä vaiheessakin. Toisen vaiheen parakkien ulkonäkö oli pitkälti samanlainen kuin ensimmäisessä vaiheessakin, ne olivat peltikattoisia ja pystylaudoitettuja. Rakennuksessa on neljä kahden miehen huonetta, kaksi keittiötä, wc ja suihkuhuone. 1990-luvun vaihteessa rakennuksen pohjoispää kunnostettiin työnjohdon sosiaalitiloiksi ja eteläpääty oli tilapäismajoitustilana. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992 ja sisäänkänti varustettiin katoksella. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Parakki pystytettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Tämä parakki on niistä lähinnä toimistorakennusta C 86. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessä vaiheessakin. Toisen vaiheen parakkien ulkonäkö oli pitkälti samanlainen kuin ensimmäisessä vaiheessakin, ne olivat peltikattoisia ja pystylaudoitettuja. Rakennuksessa on neljä kahden miehen huonetta, kaksi keittiötä, wc ja suihkuhuone. 1990-luvun vaihteessa rakennuksen pohjoispää kunnostettiin työnjohdon sosiaalitiloiksi ja eteläpääty oli tilapäismajoitustilana. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992 ja sisäänkänti varustettiin katoksella. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14460425411134
long: 24.990700554847763

Talin kartano
type: Rakennus
alternative: Helsingin golfklubi
is part of: Tali
lat: 60.2119903717601
long: 24.8596843248525

metadescription 7824
modified: 2010-02-02T14:17:59+0300

bibliographic citation: "Hän näki Porkkana-jengin kaukaa... he maleksivat urheilukentän bussipysäkillä." (s. 66)
description: Porkkana-jengin eräs jäsen, nimeltään Porkkana oli yhdeksännellä luokalla kyseisessä koulussa.
references: i8994
spatial: i9387

metadescription 8299
modified: 2010-09-17T11:27:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1562817~S9*fin

Rauhankatu
type: Katu
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1718470256322
long: 24.9556600566879

Pasalan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pasalan kylänä tunnettu alue on edustava esimerkki hajakylätyyppisestä maanviljelyskylästä. Pasala on Pasalanjärven ympärillä ja Kolimajärven kannaksella sijaitseva peltokylä, jossa on asuttu 1600-luvulta lähtien. Pasala on osa laajempaa Koliman maakirjakylää, joka levittäytyy Kolimajärven eteläpäähän, Matoselän ympärille. Maastossa on huomattavia korkeuseroja ja tilakeskukset sijaitsevat hajallaan kumpuilevassa maastossa. Pellot viettävät rantoja kohden. Maisema on niin avara, että keskeisesti sijaitsevan Paanalan talon pihapiiristä ovat kaikki keskikylän talot näkyvissä. Vaurasta talonpoikaista rakentamistapaa edustavat rakennukset ovat 1800- ja 1900-luvulta. Perinteisistä pihapiireistä edustavimpia on Uusi-Valkama, ja näyttävin päärakennus on Kangas-Variksessa. Pihoissa on 1800-luvun yksittäisaittoja ja kokonaisia aittarivejä. Entinen koulu sijaitsee Kolimajärven rannalla ja on rakennettu 1890-luvulla. Seurojentalo on 1900-luvun alkukymmeniltä.
alue: 63.201250892,25.882296313 63.206343754,25.879972666 63.210389363,25.882265004 63.210411777,25.891372298 63.207263142,25.902027266 63.206743736,25.923406440 63.204846090,25.926217174 63.199134003,25.926387437 63.194083070,25.905211343 63.199745494,25.884623631 63.201250892,25.882296313
historia: Pasalan kylän ensimmäinen talo perustettiin 1550-luvun tienoilla. Kylän taloluku kasvoi nopeasti: 1560-luvulla siellä oli kolme taloa ja 1707 kylässä mainitaan olleen Purala, Pietilä, Varis, Pasala, Kumpumäki, Kokkonen ja uutena talona Kuhala. Isojaon aikaan 1700-luvun lopulla taloja oli 17. Lisäksi oli kolme torppaa. Kylän vanhin talo oli 1600-luvulla sijoittunut nykyisten Paanalan ja Kangas-Variksen talojen väliselle peltoaukealle. Nykyisin taloja on viitisentoista.
kunta: k931
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Parakki C38
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T06:22:13.724+00:00
modified: 2012-12-03T07:55:22.496+00:00
subject: p33844
subject: henkilöstötilat
kuvailu: Tasakattoinen parakki sijaitsee viereisen rakennuksen C 37 vuoden 1944 pommituksissa tuhoutuneen osan paikalla. Se on koottu parakkielementeistä vuonna 1996 Suomenlinnan työsiirtolan toimistoparakiksi. Nykyisin parakkiin on sijoitettu varikon varasto- ja sosiaalitiloja. Vuonna 1998 parakin keltaiset julkisivut maalattiin punaisiksi. Varikon yleissuunnitelmassa parakki on esitetty purettavaksi ja korvattavaksi uudisrakennuksella. (Reetta Amper 2007)
historia: Tasakattoinen parakki sijaitsee viereisen rakennuksen C 37 vuoden 1944 pommituksissa tuhoutuneen osan paikalla. Se on koottu parakkielementeistä vuonna 1996 Suomenlinnan työsiirtolan toimistoparakiksi. Nykyisin parakkiin on sijoitettu varikon varasto- ja sosiaalitiloja. Vuonna 1998 parakin keltaiset julkisivut maalattiin punaisiksi. Varikon yleissuunnitelmassa parakki on esitetty purettavaksi ja korvattavaksi uudisrakennuksella. (Reetta Amper 2007)
paikan tyyppi: varastot (rakennukset)
lat: 60.14609701604504
long: 24.985899400711105

metadescription 622
modified: 2010-09-17T11:14:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1692411~S9*fin

description: Tuomiokirkon apostolihahmot
references: i4387
spatial: Tuomiokirkko

Rikhardinkatu
type: Katu
is part of: i33
lat: 60.1662292682048
long: 24.9468592141341

Valaskalan unta
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i8439
spatial: Kallion kirjasto
spatial: Hietalahdenranta
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Issakainen, Sakari

Pietari Brahen suunnitelmat
type: Fakta
content: Pitääkö paikkansa, että Pietari Brahe olisi aikanaan 1600-luvulla ehdottanut Helsingin siirtämistä tai uuden kaupungin perustamista Santahaminaan? Helsingin Sanomien artikkelissa "Rannassa oli laituri jo 1652" (HS 18.07.1993) kerrotaan muun muassa seuraavaa: "Helsinki on ollut merkittävä tuonti- ja vientisatama Ruotsin vallan ajoista lähtien. Kustaa Vaasa perusti 1550 Helsingin kilpailijaksi Tallinnan satamalle. Satama pysyi kuitenkin hiljaisena 1740-luvulle asti. Väylät olivat hyviä, mutta ulkomaankauppa Suomenlahdella pysyi virolaisten ja Viipurin käsissä. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe halusi siirtää kaupungin ja sataman 1640-luvulla Vanhankaupunginlahdelta Vironniemelle. Vantaanjokisuu täyttyi lietteestä, ja kaupankäynti tarvitsi enemmän elintilaa. Sataman alkuna Vironniemellä pidetään entisen Korkeasaaren laiturin kohdalla Aleksin päässä sijainnutta pistolaituria, Laivasiltaa. Se rakennettiin Pohjoisrantaan 1652. Pietari Brahe olisi halunnut kaupungin ja varsinaisen sataman nousevan Santahaminaan, jota oli käytetty satamapaikkana jo aikojen alusta (Sandhamn). Siellä maaperä oli kuitenkin liian kallioista. Pohjoisranta oli tasainen, mutta satamasta ei olisi saanut riittävän syvää. Pietari Brahe otti huomioon kaupunkilaisten neuvot, joiden mukaan Södernäs (Sörnäinen) oli ihanteellinen satamapaikka. Näin Helsingin pääsatama löysi paikkansa Sörnäisistä. Pohjoisranta jäi pieneksi sivusatamaksi. Elettiin 1630-luvun loppua." Myös Kustaa Vaasa kaavaili alun perin kaupungin perustamista Santahaminaan.
language: fin
spatial: i89
temporal: i116

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: Lindgren, Armas
spatial: i7561

metadescription 882
modified: 2010-09-17T11:15:18+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1173406~S9*fin

Eläintarhanhuvila yhdeksän
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i7819
temporal: 1950-luku
temporal: i116
kirjoittaja: Simonsuuri, Kirsti
lisatietoa: Sanojen aika
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Joutseno, Lea
type: Nayttelija

metadescription 8535
modified: 2010-01-28T12:08:23+0300

Pohjois-Karjalan hovit (Simananniemi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjois-Karjalan hovit ovat historiallisesti merkittäviä kruunun virkamiesten hallinto- ja asuinpaikkoja sekä paikallisen kulttuurimaiseman rakentajia. Pohjois-Karjalassa ei ole ollut varsinaista kartanolaitosta, mutta virkamiessäätyläisten rakentamia hoveja voi verrata arkkitehtuuriltaan rintamaiden kartanorakennuksiin. Liperin Lamminniemen nykyinen punamullattu päärakennus on majuri Burghausenin 1813 rakennuttama. Puiston ympäröimä kartano on vanhassa viljelysmaisemassa Riihilammen ja Reilammen välisellä kannaksella. Liperissä Kirkkosalmen rannalla sijaitsevan Simananniemen mansardikattoisen ja punamullatun hovin on rakennuttanut 1813 tuomari Edward Hällström. Simananniemessä on ollut jo varhain oma meijeri sekä Suomen ensimmäinen karjakko- ja meijerikoulu. Tohmajärven etelärannalla, vastapäätä kirkkoa avarassa ja kumpuilevassa maanviljelysmaisemassa oleva Jouhkolan hovi on ollut Pohjois-Karjalan merkittävin säätyläistila. Hovin nykyinen jugendtyylinen päärakennus on vuodelta 1908. Kiteen Suorlahden hovi sijaitsee Oriveden tuntumassa. Sen pihapiiri muodostuu päärakennuksesta ja joukosta erilaisista maatalouteen liittyneistä rakennuksista. Suorlahteen liittyy Orpolan tila osana Puhoksen aluetta. Kesälahden Mäntyniemen hovin 1760-luvulta peräisin oleva asuinrakennus on ollut alunperin hovin sivurakennus. Hovi oli tuolloin kontrahtirovasti Molanderin omistuksessa. Voiniemen hovi Rääkkylän Varpasalossa sijaitsee Oriveteen pistävän niemen kupeessa. Puinen päärakennus on vuodelta 1864. Pihapiiriin kuuluu Pohjois-Karjalan tiloille harvinainen vierasrakennus. Empiretyylinen talo on rakennettu 1830-luvulta. Pihapiiriä rajaa suuri luonnonkivinen navetta 1850-luvulta, edustavin esimerkki Rääkkylän lukuisista luonnonkivinavetoista. Tilalla on lisäksi vanha luhtiaitta ja 1859 rakennettu tuulimylly, paja sekä vilja-aitta. Hovin yksityinen hautausmaa sijaitsee maantien eteläpuolella. Hovin ympäristö on istutettu puistomaisesti ja pihapiiriin johtaa lehmuskuja. Lieksan Sarkkilan …
alue: 62.501601895,29.388502295 62.502648816,29.380921043 62.504426316,29.379179043 62.510469444,29.381721177 62.508307358,29.388639852 62.506007161,29.390633911 62.501601895,29.388502295
historia: Ruotsi-Suomeen Stolbovan rauhassa 1617 liitetyn Käkisalmen läänin hallinnolliset olot muuttuivat 1651, kun kruunu jakoi syrjäisen maakunnan pitäjiä läänityksinä ansioituneille henkilöille. Hovit olivat läänitys- ja rälssialueiden hallinnon virkamiesten, tuomareiden ja voutien asuin- ja hallintopaikoikseen rakentamia ja rintamaiden kartanoihin verrattavia. Ne säilyivät hallinnollisina keskuksina, vaikka kruunun läänityksiä peruutettiin 1680-luvun isossa reduktiossa. Liperistä muodostui virkamiesten asuinpaikka keskeisen sijaintinsa vuoksi, ja Lamminniemen hovi oli Flemingien vapaaherrakunnan ja Suur-Liperin hallinnollinen keskus 1700-luvun puoliväliin saakka. Liperin Simananniemi oli Ylä-Karjalan kihlakunnan tuomarin asuinpaikka. Lieksan Hovila oli veronkantokirjuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan hovi. Tohmajärven Jouhkola on ollut yksi Karjalan tuomarin ja kruununvoudin Gabriel Walleniuksen monista maatiloista. Tilalla asui pitäjän säätyläisiä jo 1600-luvulla, ja Walleniuksen omistukseen tila tuli 1764. Kiteen Suorlahti oli 1600-luvulla Flemingien voutien virkatalo ja 1720-luvulla Simo Affleckin (Simo Hurtan) omistuksessa. Orpola oli puolestaan Puhoksen tehtailijan Nils Ludvig Arppen syntymäkoti. Varpasalon Voiniemi oli 1800-luvun alussa mallitila; hovin pellot oli salaojitettu jo 1802.
kunta: k426
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Redutti Majasaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.466896783,26.995695724 60.467904115,26.996062679 60.468649614,26.997735612 60.467259545,27.000224625 60.465547166,27.000102427 60.465385969,26.996593411 60.466896783,26.995695724
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kluuvi
type: Kaupunginosa
lat: 60.1737441447702
long: 24.9421421950206

metadescription 8795
modified: 2010-03-08T19:23:56+0300

Helsingin suomenkielinen työväenopisto
type: AreaOfInterest
alue: 60.186489900,24.948200210 60.186507122,24.949986232 60.185821398,24.950039568 60.185804177,24.948253574 60.186489900,24.948200210
kunta: k091
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kymijoen rajalinnakkeet (Villikkala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymijoen rajalinnakkeet ovat merkittäviä 1700-luvun puolustushistoriaan kuuluvia Ruotsin ja Venäjän välisen rajan muistomerkkejä. Kymijoen molemmilla rannoilla sijaitsevat linnakkeet on rakennettu turvaamaan valtakuntien välistä rajaa Turun rauhan 1743 jälkeen, jolloin raja on kulkenut pitkin Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa. Ahvenkoskella, Kymijoen itäpuolella Pyhtäällä, on venäläisten rakentamia rajalinnakkeita ja vallituksia vanhan maantien ja rajanylityspaikan turvana. Joen länsirannalla Ruotsinpyhtään puolella on ruotsalaisten rakentamia linnoitteita. Ruotsulan redutti on venäläisten 1743 jälkeen Kymijoen rantaan rakentama. Ruotsulan maavallitus on turvannut strategisesti tärkeää ylityspaikkaa, jossa maantie haarautuu kohti etelää Anjalaan ja länteen kohti Iittiä. Ruotsulan vastarannalla on ollut ruotsalaisten rakentama Keltin redutti, joka on myöhemmin tuhoutunut. Villikkalan keskeneräiseksi jäänyt linnake on Kustaan sodan jälkeen ruotsalaisten rakentama 1793-1794. Sen ulkovarustukset on rakennettu Elimäki-Anjala -maantien turvaksi sen molemmin puolin. Sippolanjoen varrella on puolestaan venäläisten 1791 rakentama Liikkalan varustus, joka on rakennettu suojaamaan Haminasta Anjalaan johtavaa maantietä. Varustus koostuu kahdesta maarakenteisesta linnakkeesta ja niitä yhdistävästä katvetiestä. Eteläisessä linnakkeessa on neljä puolibastionia pohjoisen linnakkeen ollessa epäsäännöllinen.
alue: 60.703263389,26.647703250 60.701878491,26.651591729 60.697937225,26.650255933 60.696184658,26.635256295 60.699513803,26.632172769 60.701564956,26.632806686 60.703263389,26.647703250
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä suuhaaraa pitkin. Ruotsi rakensi Kymijoen rajalinnakkeiden lisäksi Sveaborgin merilinnoituksen (Suomenlinna) sekä Loviisan-Svartholman kaksoislinnoituksen. Venäjän keisarinna Katariina Suuri perusti puolestaan Taavetin ympyrälinnoitetun, ruutukaavoitetun ihannekaupungin 1773 nykyisen Luumäen kuntakeskuksen paikalle. Ruotsin kuningas Kustaa III käynnisti 1788 sodan, jolla pyrki saamaan takaisin Venäjälle menettämiään alueita, mutta ns. Kustaan sota päättyi ilman alueluovutuksia Värälän rauhaan 1790. Sodan seurauksena Venäjän keisarinna Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin johdolla. Kokonaan uusina, uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan, Savitaipaleen seudulle Järvitaipale ja Kärnäkoski sekä Anjalankoskelle Liikkala. Lappeenrantaan, Savonlinnaan ja Kärnäkoskelle perustettiin Saimaan laivaston tukikohdat, joiden yhteydenpitoa varten rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat eli ns. Suvorovin kanavat.
kunta: k286
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Elviira Metsä asuu Otavantiellä.
references: i2126
spatial: Otavantie

Villa Furuhjelm
type: Rakennus
is part of: Jollas
lat: 60.1599039160598
long: 25.0592630677948

metadescription 9246
modified: 2010-06-08T15:51:03+0300

metadescription 6742
modified: 2010-09-17T11:23:36+0300

Siivonen, Mirja-Riitta
type: Kirjailija

As Oy Pesä 1907-2007
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7132
spatial: Meritullinkatu 32
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i115
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i110
kirjoittaja: Kivimäki, Sari

description: Takamäki ja Suhonen käyvät usein apulaispoliisipäällikön tai muun poliisijohdon juttusilla Kaartin poliisitalolla Punanotkonkadulla.
references: i7791
spatial: Kaartin poliisiasema

kuntosalit
created: 2012-05-29T10:45:59.453+00:00
modified: 2012-05-29T10:45:59.538+00:00
preferred label: gyms @en
preferred label: motionssalar @sv

Otanmäen kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Otanmäki on edustava esimerkki yhtenäisestä 1950-luvun kaivosyhdyskunnasta ja aikanaan maan tärkeimmästä rautakaivoksesta. Suotasangon ympäröimä Otanmäen kaivosyhdyskunta on rakennettu Oulujärven etelärannalle keskelle Kainuun korpia. Kaivosalue rakentuu selkeän kaavallisen suunnitelman varaan arkkitehtonisesti edustavaksi kokonaisuudeksi. Yhdyskunnan näkyvin osa on 1952 valmistunut kaivoksen betoninen nostotorni, joka toimii taajaman keskuskadun päätteenä. Kaivostornin on suunnitellut Insinööritoimisto K. Hanson. Maastossa asuntoalueiden yläpuolelle kohoavat betoni- ja tiilirakenteiset kaivostupa, murskaamo, korjaamo ja rikastamo sekä malmisiilot. Kaivosalueen rakennukset ovat etupäässä 1950-luvulta ja niitä on myöhemmin laajennettu. Tällaisia rakennuksia ovat mm. korjaamo-ja varastorakennus, kaivoskonttori/autotalli/kompressoriasema sekä hienomurskaamo/puutyöhalli. Välittömästi kaivosalueeseen liittyy kompakti kaivosyhdyskunta. Sen runkona on kaivokselta alkava keskuskatu ja korkeiden, 4- ja 7-kerroksisten, katuun nähden diagonaaliin sijoitettujen kerrostalojen jono. Ensimmäinen kerrostalo "Malmi" on valmistunut 1952 ja viimeisenä vanadiinitehtaan työntekijöitä varten "Vana" 1957. Rakennusrivin toiselle puolen sijoittuvat liikerakennukset ja tornillinen paloasema sekä tien päätteeksi kirkko tapuleineen. Kaivoskadun kerrostalojen takana on insinöörien rivitaloja sekä tehtaanjohtajan asunto ja edustustila. Yhdyskunnan koulu sijaitsee kylän laidalla.
alue: 64.117491505,27.108611423 64.116125581,27.108460692 64.115206373,27.105622892 64.114953726,27.103587098 64.115336846,27.100754092 64.115973696,27.098648844 64.116990898,27.097707569 64.117562456,27.098072889 64.118165390,27.099019903 64.118449856,27.101201444 64.118413125,27.108033428 64.117491505,27.108611423
historia: Otanmäen uumenista löytyi rikas malmisuoni 1938. Toinen maailmansota viivästytti jatkotoimenpiteitä, mutta sodan päätyttyä sotakorvausten maksaminen vauhditti kaivosteollisuuden kehittymistä koko maassa. Tuotanto Otanmäessä alkoi 1953. Otanmäen asemakaavan ja rakennusten suunnittelu keskellä Kainuun korpea käynnistyi 1951, suunnitelmat tilattiin Arkkitehtuuritoimisto Lappi-Seppälä ja Martas Oy:ltä. Asuinrakennusten sijoittelua ohjasi hierarkia, joka näkyy myös rakennusten suunnittelussa ja asuntojen varustelussa. Alueen kahdeksassa kerrostalossa oli n. 300 asuntoa. Aikanaan Otanmäki oli koko Suomen tärkein rautakaivos, koko maailman vanadiinista Otanmäessä tuotettiin 10%. Öljyn maailmanmarkkinahinnan nopea nousu 1973 vaikutti Otanmäen kaivoksen toimintaan, sillä öljyä kului etenkin vanadiinin valmistuksessa. Kaivostoiminta Otanmäessä päättyi 1985.
kunta: k205
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: urheilurakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinkiin vai helvettiin
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: James Puhto-Ren
saveltaja: i9178

bibliographic citation: "---pasilassa sataa vettä, sekin tulee alas taivaalta kuin runo/ putoaa kuin totuus asemalaiturin kiviseen pintaan" (s. 31)
references: i9033
spatial: Pasila

Kononen ja contract killer
type: Dekkari
language: fin
spatial: Salve, ravintola
spatial: i22
spatial: Ravintola Töölö
spatial: i8478
spatial: i7660
spatial: i8477
spatial: i8479
temporal: i116
kirjoittaja: i2160
lisatietoa: Rikostarkastaja Martti Kononen tekee pelätyn paluun rikosten, lyhyiden lauseiden ja pitkien tuoppien ääreen. Helsingin henkirikokset eivät kuulu keskusrikospoliisille. Silti Kononen sotkeutuu kruununhakalaisessa kapakassa vyyhtiin, jonka päästä löytyy kotimainen palkkamurhaaja. Neljäs Konos-dekkari Pasaselta. (takakannen teksti)
lisätietoja: http://kononen.kotisivukone.com/5

Östanlidin parantola
type: AreaOfInterest
alue: 63.686051284,22.731685730 63.688945633,22.731402214 63.689105010,22.731744970 63.689911809,22.732418062 63.688836371,22.737775713 63.686423635,22.737833278 63.686254956,22.733977600 63.686051284,22.731685730
kunta: k598
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

työsiirtolat
created: 2012-05-29T06:08:22.448+00:00
modified: 2012-05-29T06:08:22.555+00:00
preferred label: arbetskolonier @sv
preferred label: labour colonies @en

bibliographic citation: Minut Röbassa ja Herulissa tsennattiin
references: i144
spatial: i34

Repokairan ja Lemmenjoen alueen saamelaisasutus ja kullankaivajayhdyskunta (Kaapin Jouni)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Repokairan ja Lemmenjoen alueen luonnonvarojen käyttöä kuvastavat alueen porohoitoon liittyvä asutus, Lisman saamelaiskylä ja Kaapin Jounin erämaatalo sekä toisen maailmansodan jälkeen syntynyt kullankaivajayhdyskunta. Repokairan ja Lemmenjoen alueelle perustettu Lemmenjoen kansallispuisto on Suomen suurin, se on myös Euroopan laajimpia tiettömiä ja asumattomia metsäerämaita. Kansallispuiston maisemassa vaihtelevat lukuisat suuret joet ja niiden väliset metsä-, tunturi- ja suoalueet. Laajat tunturikoivikot peittävät korkeimpia vaaroja ja tunturipaljakoiden reunoja. 1800-luvun lopulta asuttu Kaapin Jounin kenttä Sotkajärven pohjoispäässä on Lemmenjoen seudun ensimmäisiä uudistiloja ja kertoo monimuotoisesta saamelaisesta elämäntavasta vaiheessa, jolloin saamelaiskulttuurissa alettiin siirtyä kiinteään asumiseen. Lisman kylä nykyisen Lemmenjoen kansallispuiston keskellä on rakenteeltaan hyvin säilynyt esimerkki poronhoitoon perustuvasta saamelaisasutuksesta. Aapa-Lapin laajojen metsä- ja suokairojen keskellä olevaa kylää ympäröivät poronhoidolle otolliset mäntyvaltaiset varpu-jäkäläkankaat. Ivalojokeen laskevan Lismajoen koillisrannalle Kotivaaran juureen rakentuneen kylän rakennuskanta on peräisin 1900-luvun eri vuosikymmeniltä. Lisman kylän avoimella pihakentällä on Nillan Pieran, Nillan Jounin, Jussan Antin ja Näkkälän Iiskon (Hannula) talot. Lismajoen toisella puolella on Kuolpunatievan rakennusryhmä. Pihapiireihin kuuluvat asuinrakennusten lisäksi navetat, pariaitat, saunat ja puuvajat. Talon vieressä on laudoista tehty poroaita, poroaidat ovat ympäröineet pihaa ja härkäladot sijainneet lähimetsässä. Piha on puutonta, avointa nurmikenttää, jolla on heinän kuivaushaasioita. Lemmenjoen kullankaivajayhdyskunta maisemallisesti vaikuttavassa avoimessa tunturimaastossa on yksi Lapin kultahistorian myöhäisempää, toisen maailmansodan jälkeistä vaihetta kuvastava kohde. Lemmenjoen kulta-alue sijaitsee Lemmenjoen kansallispuiston alueella lähinnä Lemmenjoen luoteispuolella…
alue: 68.760404827,26.194718965 68.761134021,26.199121637 68.760807925,26.201187690 68.760406178,26.202751334 68.759762738,26.202252367 68.759199593,26.200656045 68.758551234,26.196537151 68.759674715,26.193970838 68.760404827,26.194718965
historia: Nykyinen Länsi-Sallivaaran alue oli Koutokeinon alueen jutaavien porosaamelaisten talvilaidunaluetta. Lisman kylän asuttaminen liittyi vuoden 1852 rajasulun seurauksiin. Rajasulun jälkeen Länsi-Sallivaaran alueelle muodostui laiduntyhjiö, joka kuitenkin alkoi täyttyä Karasjoelta saapuneiden uusien muuttajien myötä. Kylää kutsuttiin sen ensimmäisen asukkaan mukaan Salkkoksi, myöhemmin Lismajoeksi ja Lismaksi. Niila Länsman eli Salkko Niila tuli Lismaan Norjasta ja rakennutti 1870-luvulla ensimmäisen talon Lismajoen varrelle. Niila Länsman perusti paikalla kruununmetsätorpan 1893 nimellä Lismajoki. 1/8 manttaalin uudistila perustettiin 1907, sen perustaja oli Nilla Nillanpoika Länsman. Tila on jaettiin myöhemmin veljeksille Pieralle ja Jounille (Nillan Piera ja Nillan Jouni). Nillan Pieran talo rakennettiin 1898 ja sen rakennuttajana oli Niila Niilanpoika Länsman eli Pikku-Nilla, ensimmäisen talon rakentajan poika. Kruununmetsätorppa Hannula perustettiin 1893, sen perustaja oli Utsjoelta muuttanut tunturisaamelainen Hans Hansinpoika Kitti, joka sai uudistilaoikeuden 1907. Hannu Kitti rakennutti talon 1890-luvulla ja rakentajat olivat luultavasti samat, jotka rakensivat viereisen Nillan Pieran talon. Nillan Jounin talo rakennettiin sodan jälkeen 1946-48. Lismasta käytiin koulua 1954 alkaen Menesjärvellä, jonne rakennettiin koulu ja sen yhteyteen oppilasasuntola. Tieyhteyden kylä sai 1970-luvulla ja sähköt 1989. Kaapin Jounin kenttää asuttaneet Aikiot kuuluivat nykyisen Sallivaaran paliskunnan inarilaisiin kantasukuihin. Suvun poromiehistä tunnetuimpia oli Jouni Aikio (1875-1956), jonka mukaan Kaapin Jounin kenttä sai nimensä. Kaapin Jouni paimensi porojaan Hammastunturin alueella ja ennen toista maailmansotaa Lemmenjoen alueella. Uudistilojen perustajat olivat 1800-luvun lopulla usein kalastajasaamelaisia ja tilan oli perustanut Menes-Antti eli Karhu-Antti, Antti Juhaninpoika Morottaja (1853-1907). Kaapin Jounin tila hankittiin valtiolle vuonna 2002. Lemmenjoen kulta l…
kunta: k148
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Auroran sairaala
type: Rakennus
is part of: i50
is part of: Pasila
lat: 60.192896304244
long: 24.9283776656895

metadescription 4
modified: 2009-04-29T08:22:21+0300

metadescription 7453
modified: 2010-02-02T15:35:02+0300

Eerikinkatu 41
type: Osoite
is part of: Kamppi
lat: 60.1639880093105
long: 24.9253813041915

description: Niemisen esikoisromaani kertoo nuoresta työläispariskunnasta. Liisa odottaa lasta ja Riku yrittää elättää perhettään, vaikka joutuu työttömäksi hitsarin toimestaan. Romaanin alkupuolella pariskunta asuu Kalliossa.
references: Lovistoori
spatial: Kallio

metadescription 9742
modified: 2011-08-01T14:58:04+0300

Turun Piispankatu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turun Piispankatu ja sen varrella 1720-luvulta ollut arkkipiispan residenssi liittyvät Turun historialliseen ydinalueeseen ja tuomiokirkkoon. Piispankadun kaupunkikuva kattaa 1800- ja 1900-lukujen asuin-, yliopisto- ja teollisuusrakentamista. Turun piispantalo on arkkitehtien Ahrenberg, Gripenberg ja Lindqvist suunnittelema 1887. Kaksikerroksinen rakennus on rakennettu tontin Piispankadun puoleiseen päähän paikalle, jossa arkkipiispan residenssi on sijainnut jo 1700-luvun alusta lähtien. Myös puutarha periytyy 1700-luvun puolivälistä. Sen iäkkäät poppelit on aikanaan nimetty profeettojen mukaan. Puutarhaa reunustavat piispansauva- ja lilja-aiheinen rauta-aita, joka on peräisin päärakennuksen valmistumisajalta. Porteissa on kookkaat ristikuviot. Aurajoen varrella väljän puistomaisessa ympäristössä on myös mm. entinen maaherrantalo 1830-luvulta ja kauppaneuvos Dahlströmin talo 1890-luvulta. Piispankadun kortteleiden 1800-luvun ja 1900-luvun asuinrakentamisessa erottuu eri rakennusvaiheita: matala puuempire, korkeakivijalkainen ja runsaasti detaljoitu uusrenessanssi sekä kaksikerroksinen jugend. Piispankatu 14:n empirerakennuksessa toimii Åbo Akademille testamenttilahjoituksena tullut konsuli Alfred Jacobssonin ja konsulinna Hélène Jacobssonin yksityiskodiksi sisustettu museo. Piispankadun modernistisiin rakennuksiin kuuluvat arkkitehti Woldemar Baeckmanin suunnittelema 1968 rakennettu Sibelius-museo ja arkkitehti Pekka Pitkäsen suunnittelema Åbo Akademin Domus Aboensis vuodelta 1965. Tuomiokirkon suuntaan avautuvan Åbo Akademin kirjaston kirjatorni vuodelta 1936 on arkkitehti Erik Bryggmanin suunnittelema ja kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään valikoimaan suomalaisen modernismin merkkiteoksia. Piispankadun pohjoispäässä teollisuushistoriallisesti merkittävässä Turun rautamanufaktuurin korttelissa on teollisuusrakennuksia vanhimmista arkkitehti G. Th. Chiewitzin suunnittelemista rakennuksista 1850-luvulta aina 1930-luvulle. Nykyisin kortteli on Åbo Aka…
alue: 60.455609121,22.277506660 60.457665969,22.278320281 60.457598701,22.280058765 60.458333151,22.280206043 60.458238095,22.280910693 60.456611886,22.280792784 60.456338927,22.281400278 60.453823247,22.279117965 60.453694500,22.279658504 60.453561687,22.280218842 60.453208211,22.280009422 60.453042891,22.279922352 60.453211960,22.278954468 60.453339173,22.278119859 60.453553607,22.277049711 60.453718201,22.276242526 60.455609121,22.277506660
historia: Turun Piispankatua alettiin rakentaa 1600-luvun lopulla. Ensimmäinen piispantalo rakennettiin nykyiselle paikalle Piispankadun ja Aurajoen välille 1722. Aikaisemmin arkkipiispan residenssi oli sijainnut tuomiokirkon muurin juurella. Piispankadun ja Aurajoen välillä oli myös 1700-luvun puolivälissä perustettu Turun Akatemian kasvitieteellinen puutarha, joka viitoitti puutarhakulttuurin kehittymistä maassamme. Turun palossa 1827 Piispankadun kaikki kolme rakennettua korttelia tuhoutuivat. Arkkitehti C.L. Engelin palon jälkeen laatimassa kaavassa alue ulottui piispantalon korttelilinjaan. Asemaavoitettu alue ja Piispankatu laajeni pohjoiseen entiselle Piispanpellolle 1849. Nykyinen piispantalo suunniteltiin 1887 yleisten rakennusten ylihallituksessa. Rakennuksessa tehtiin merkittäviä muutoksia sisätiloissa 1930 suunnittelijana lääninarkkitehti G.A. Wahlroos. Piispankadun itäpuolelle rakennettiin 1850-lukuun mennessä eheä yksikerroksisten empiretalojen rivi. Useimmissa kortteleissa oli neljä tonttia ja korttelin jakava viheralue. 1800-luvun jälkipuoliskolla taloja korotettiin ja koristeltiin runsaasti. Korkeakivijalkaisia ja runsaasti detaljoituja renessanssipuutaloja rakennettiin aina 1910-luvulle saakka ja 1800-1900-luvun taitteessa useita tontteja lisärakennettiin jugend-tyyliin. Piispanpellolla alkoi 1857 kaksi vuotta aiemmin perustetun Turun rautamanufaktuurin rakentaminen. Laitoksen lähikortteleita rakennettiin työväen asunnoiksi. Piispankadun varrelle sijoittui 1918 perustettu Åbo Akademi, kun kauppaneuvos Dahlström lahjoitti yliopistolle maa-alueen. Osa kadunvarren vanhoista kortteleista purettiin 1900-luvun aikana ja tilalle rakennettiin 1950-1960-luvulla korkeakoulun rakennuksia.
kunta: k853
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Alma Pihl
type: Taiteilija
spatial: Rakuunantie 3

Asuinrakennus C17
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:29:40.587+00:00
modified: 2012-11-29T10:23:46.667+00:00
subject: p32363
kuvailu: Ison Mustasaaren kauppiaskorttelin ensimmäiset puutalot raken­nettiin jo ruotsalaisella kaudella linnoitustöiden alkaessa. Korttelissa asui pääasiassa leirikauppiaita eli marketentteja, jotka toimittivat tavaroita sotaväen ja varuskunnan alueella asuvien siviilien tarpeisiin, toimivat urakoitsijoina ja kapakanpitäjinä sekä vuokrasivat asuntoja siviiliasukkaille. Yksityiset eivät saaneet rakentaa kivitaloja ja heidät velvoitettiin purkamaan rakennuksensa, mikäli puolustukselliset syyt sitä vaativat. Korttelin nykyisistä rakennuksista kuusi vanhinta rakennettiin 1860-luvulla. Uudisrakennusten paikalla sijainneet kauppias Sinebrychoffin kapakka ja viinakonttori purettiin 1920-luvulla. Rakennuksen C 17 paikalla oli vuonna 1868 rakennettu Sinebrychoffin kapakka, joka purettiin 1920-luvulla. Vielä vuonna 1905 entisessä kapakassa toimi Viaporin suomalais-ruotsalainen kansakoulu.
kuvailu: Kiinteistöosakeyhtiö Suomenlinna Uusien rakennusten rakentamista kauppiaskortteliin ehdotettiin jo vuoden 1974 käyttösuunnitelmassa. Rakennuspaikat ja suunnitteluohjeet määriteltiin vuonna 1982 valmistuneessa puutaloalueiden tiivistämissuunnitelmassa. Hankkeen taustalla oli tarve saada Suomenlinnassa työskenteleville kaupungin työntekijöille työsuhdeasuntoja, joten rakennuspaikat vuokrattiin kaupungin omistamalle kiinteistöyhtiölle. Rakennuttamisen hoiti Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto. Kiinteistöyhtiö käsittää kuusi asuinrakennusta, joista yhdessä (C 22) on kolme asuntoa, yksi on paritalo (C 11) ja loput yhden perheen taloja. Lisäksi rakennettiin erillinen rakennus pesulalle ja teknisille tiloille sekä sauna ja kylmiä varastoja. Sisätiloihin saatiin ilmettä ylävalolla, parvekkeilla ja vaihtelevalla huonekorkeudella. Syvennyksiin sijoitetut korkeat ja kapeat ikkunat tavoittelevat vaikutelmaa ampuma-aukoista. Suurimmissa asunnoissa on takka. Talot ovat puurakenteisia ja lautaverhottuja. Rakennukset C 12, C 17, C 29 ja C 30 sijoittuvat kauppiaskorttelin reunoille ja rajaavat asuntojen yhteisen pihan. C 22 ja C 11 sijaitsevat korttelin ulkopuolella kujan varrella, ja niiden paikalta purettiin yksi huonokuntoinen puurakennus. Toteutus: 1990-91 Yhteenlaskettu huoneistoala on 648m² Kerrosala: 763 m² Asuntoja 9 kpl á 62,5-96m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas Rakenne-, salaoja- ja pintavesisuunnittelu: Insinööritoimisto Sormunen & Uuttu Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Olavi Pohjalainen Sähkösuunnittelu: Yhtyneet insinöörit Oy Pihasuunnittelu: Ympäristösuunnittelu Henttonen Geotekninen suunnittelu: Viatek Oy Rakennuttaja:Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto Rakentaja: Quantus Oy ja WPL-System Oy Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 17 rakennettiin vuosina 1990-1991 asuinrakennukseksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten työsuhdeasuntona käytettäväksi. Ark…
historia: Ison Mustasaaren kauppiaskorttelin ensimmäiset puutalot raken­nettiin jo ruotsalaisella kaudella linnoitustöiden alkaessa. Korttelissa asui pääasiassa leirikauppiaita eli marketentteja, jotka toimittivat tavaroita sotaväen ja varuskunnan alueella asuvien siviilien tarpeisiin, toimivat urakoitsijoina ja kapakanpitäjinä sekä vuokrasivat asuntoja siviiliasukkaille. Yksityiset eivät saaneet rakentaa kivitaloja ja heidät velvoitettiin purkamaan rakennuksensa, mikäli puolustukselliset syyt sitä vaativat. Korttelin nykyisistä rakennuksista kuusi vanhinta rakennettiin 1860-luvulla. Uudisrakennusten paikalla sijainneet kauppias Sinebrychoffin kapakka ja viinakonttori purettiin 1920-luvulla. Rakennuksen C 17 paikalla oli vuonna 1868 rakennettu Sinebrychoffin kapakka, joka purettiin 1920-luvulla. Vielä vuonna 1905 entisessä kapakassa toimi Viaporin suomalais-ruotsalainen kansakoulu.
paikan tyyppi: p2074
lat: 60.14765646598059
long: 24.984424185752914

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: Saarinen, Eliel
spatial: Olofsborg

Mierolan ja Rahkoilan kylät
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mierolan, Rahkoilan ja Ventolan kylät kuvastavat liikenteellisesti merkittävään vesiväylän ja historiallisten tielinjojen leikkauskohtaan keskiajalta nykypäiviin asti muotoutunutta kyläasutusta. Mierolan virta jakaa Mierolan kylän kahteen osaan. Kantatalojen asuintontit sijaitsevat Vanajaveden kapeikon eteläpuolisella tasaisella rannalla Hattulan vanhalta kirkolta tulevan maantien ja siitä Parolaan erkanevan tien risteyksessä. Sillan pohjoispuolisella jyrkkärinteisellä mäellä, maantien länsilaidalla, on pienillä tonteillaan 1800- ja 1900-luvun alussa syntyneen käsityöläiskylän rakennuksia ja maantien länsipuolella muutamia huvilamaisia asuinrakennuksia, joista mainittakoon harjanteen korkeimmalla paikalla sijaitseva tornillinen ateljeehuvila Hiidenlinna. Mierolan kolmiaukkoinen, 1918 rakennettu 45 metriä pitkä betoninen holvisilta ylittää Mierolan salmen paikassa, jossa Hämeenlinnasta pohjoiseen johtava vanha maantie leikkaa Vanajaveden kapeikon. Rahkoilan kylään rajautuvan harjun laella sijaitseva Hattulan uusgoottilainen tiilikirkko on 1850-luvulta. Kirkon lounaispuolella on harjun rinteeseen sovitettu, kohti Mierolanvirtaa laskeutuva hautausmaa. Rahkoilan historiallinen kyläkeskus on uuden kirkon pohjoispuolella Vanajaveden rannalla. Kylä on Hattulan vanhimpia ja se on ollut myös taloluvultaan suurimpia. Keskiajalta 1700-luvulle kylän tonttimaa sijaitsi lähinnä nykyisen Niemelän alueella. Vanhalla paikallaan sijaitsevat Niemelän alueen kolme taloa, Niemelä, Puontila ja Oravainen. Ne muodostavat rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti arvokkaan kokonaisuuden. Rahkoilan kylässä risteävät kaksi historiallista maantietä, jotka ovat osa Vanajaveden laakson vanhaa tieverkkoa. Pälkäneelle johtavan maantien länsipuolella ovat Tyrväntöön ja Pälkäneelle suuntautuneet historialliset tielinjat. Tien varrelle Tanhuanpäähän on syntynyt 1800-luvun kuluessa itsellisten ja käsityöläisten asutusta. Paikoin vanhat kiviaidat kehystävät tietä. Vaikka alueen rakennuskanta on osin …
alue: 61.068499790,24.382815101 61.074779848,24.376650930 61.077646546,24.378031623 61.079694355,24.384431374 61.075411975,24.391472528 61.073275100,24.391111151 61.071289347,24.391259814 61.067239105,24.392148589 61.061709722,24.392246427 61.061728359,24.391253999 61.059793309,24.391781568 61.059702825,24.390450620 61.062583228,24.389156092 61.062287446,24.388147192 61.061692680,24.387231434 61.066073268,24.379599341 61.068499790,24.382815101
historia: Varhaisin historiallinen tieto Mierolan kylästä on 1300-luvun alkupuolelta, jolloin Tavast-suku omisti kylässä tilan. Kylän vanha tonttimaa sijaitsee virran etelärannalla sillan pielessä. Vanhoilla tonteillaan sijaitsevat Uotilan, Rantalan, Tommenin ja Pihamaan tilat. Ventolaan johtavan tien varrella on vanha 1800-luvun tuparakennus paikalla, jossa on aikoinaan ollut rakuunantorppa. Toinen keskiajalla mainittu tila on Mierolan Parkku, jonka maat otettiin pappilalle 1405. 1500-luvulla Mierolassa mainitaan olleen Sorkkala, Kirrilä, Foudila, Lottila, Rasi, Rokkala, Jussila ja Uotila. Mierola oli vesi- ja maantieliikenteen kannalta keskeisellä paikalla, mm. Lotin talo toimi pitkään kievarina. Kantatilojen nykyinen, ajalleen tyypillinen ja hyvin säilynyt rakennuskanta on suurelta osin peräisin 1800- ja 1900-lukujen taitteesta. Kylä laajeni 1800-luvulla sillan pohjoispuolelle, jonne rakenettiin etupäässä mökkejä ja huviloita. Sillan pohjoispuolelle rakennettiin Hattulan uusi kirkko 1857 intendentti E.B. Lohrmannin piirustusten mukaan. Kirkon tiilet valmistettiin läheiseen Koreilanlahteen perustetussa tiiliruukissa. Mierolan salmessa oli 1904 puusta rakennettu tukiansassilta, joka tuhoutui kansalaissodan aikana. Uusi silta määrättiin valtion rakennettavaksi ja sillan rakentaminen annettiin Oy Constructor Ab:lle. Sillan rakentaminen aloitettiin välittömästi ja se luovutettiin liikenteelle lokakuussa 1919. Silta korjattiin museosillaksi 1980-luvun alussa. Hattulan vanhimpiin kyliin kuuluvan Rahkoilan keskiaikanen kylätontti sijaitsi kirkon pohjoispuolella. Taloista Niemelä, Puontila ja Oravainen ovat säilyttäneet vanhan kylätonttinsa. Rahkoilan kylän Niemelän päärakenus rakennettu 1906, Puontilan 1890 ja Rekolan 1890-luvulla. Kylien rajalle Tasalan talon maille rakentui 1800-luvun lopulta käsityöläisasutusta. Ventolan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1440-luvulla. Kylän kolmesta talosta muodostettiin 1600-luvun alkupuolella rustholli.
kunta: k082
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Myllypuron ostoskeskus
type: Rakennus
is part of: i97
lat: 60.224354711429
long: 25.073698574086

bibliographic citation: 'Markus käveli Tukholmankadulle, aurinko heitti lännestä säihkyviä keihäitä. Hän jatkoi Kuusitielle, nousi hissillä ylimpään kerrokseen ja avasi raskaan harmaan metallioven ullakon hämärään, kääntui vasempaan ja sitten oikeaan, näki komeron puolillaan hylättyä tavaraa.' (s. 8)
description: Markus löytää isänsä vanhat kirjeet ullakolta.
references: i9601
spatial: Kuusitie 9

metadescription 8164
modified: 2010-09-17T11:26:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1056352~S9*fin

metadescription 5660
modified: 2010-09-17T11:08:16+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Teatterikorkeakoulu
type: Rakennus
alternative: Haapaniemenkatu 6
is part of: Haapaniemenkatu 6
is part of: i44
lat: 60.1814477965313
long: 24.9592773267625

Raippaluodon kylä ja kalasatama (kirkonkylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Raippaluoto on pienimittakaavainen Pohjanmaan rannikon saaristoyhdyskunta alueelle tyypillisine talonpoikaisrakennuksineen, kirkkoineen, pappiloineen, kouluineen, kyläteineen ja kalasatamineen. Raippaluodon kirkolta johtaa idyllinen maantie itään kalasatamaan, jossa on säilynyt vanhoja rantavajoja. Kirkon lähellä on lainamakasiini sekä 1932 perustettu kotiseutumuseo, joka on sisustettu 1800-luvun tuparakennukseen. Raippaluodon pappila Rosenlund on rakennettu 1824. Pieni kuoriosaltaan kolmitaitteinen pitkäkirkko ja pohjalainen renessanssitapuli sen vieressä on rakennettu 1778-1781. Kirkon alttarilaite ja samanikäinen saarnatuoli edustavat aikakautensa korkeatasoisinta taidekäsityötä ja maalausta. Lähinnä hollantilaista barokkia oleva alttarilaite ja sen Pyhää ehtoollista ja Jeesuksen kastetta esittävät öljyvärimaalaukset ovat vuodelta 1673. Mustasaaren emäkirkko lahjoitti ne kappelille 1840-luvulla. Raippaluoto sijaitsee Merenkurkun saariston alueella, joka on luokiteltu kansallismaisemaksi. Raippaluodon kirkonkylä sisältyy Merenkurkun saariston alueeseen, joka on hyväksytty Unescon maailman luonnonperintöluetteloon heinäkuussa 2006.
alue: 63.223222144,21.412101079 63.223936965,21.411700078 63.225209351,21.411403817 63.226692101,21.411122718 63.227041982,21.410323561 63.227761669,21.408932107 63.228660362,21.407194374 63.229043545,21.406373185 63.230139776,21.404237256 63.230818853,21.402568175 63.231534886,21.401033357 63.232002201,21.401188201 63.233689860,21.405155705 63.234471479,21.407801724 63.235348024,21.410613314 63.235985438,21.412927579 63.236221055,21.417428511 63.235056849,21.421778373 63.234608666,21.422434178 63.234023132,21.422517113 63.231982434,21.422942109 63.230654504,21.422819341 63.229705866,21.422483558 63.228808928,21.422325218 63.227439608,21.422083622 63.226195364,21.420908482 63.225543026,21.419721310 63.224493832,21.417983449 63.223646859,21.416031531 63.223276509,21.414483657 63.223222144,21.412101079
historia: Raippaluodon ensimmäiset asukkaat saivat toimeentulonsa hylkeenpyynnistä ja kalastuksesta. 15-taloisena Raippaluoto oli suuri kylä jo 1559. Ensimmäinen rukoushuone Raippaluotoon rakennettiin todennäköisesti 1740-luvulla ja nykyinen 1778-1781, kun Raippaluodosta oli tullut Mustasaaren saarnahuonekunta 1775. Kappeliseurakunta Raippaluodosta tuli 1840 ja itsenäinen 1872. Kunta liitettiin Mustasaareen 1973. Vielä toisen maailmansodan jälkeen raippaluotolaiset elivät suhteellisen eristyksissä mantereesta ja saivat elantonsa kalastuksesta, luotsauksesta ja merenkulusta. Kiinteämpi yhteys mantereeseen muodostui 1950-luvulla alkaneen lauttayhteyden myötä. Raippaluodon silta valmistui 1997.
kunta: k499
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaupunginjohtaja Eero Rydman
type: Fakta
content: Minä vuosina Eero Rydman toimi Helsingin kaupunginjohtajana? Eero Rydman toimi Helsingin kaupunginjohtajana vuodesta 1944 vuoteen 1956. Tätä ennen hän oli toiminut kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 1937 alkaen. Lähde: Helsingin historia vuodesta 1945 : 3 / Laura Kolbe ja Heikki Helin.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i110
temporal: 1950-luku

Kontregardi Hoppe
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T07:59:51.961+00:00
modified: 2012-11-27T12:19:40.416+00:00
subject: rintavarustukset
subject: p39102
subject: p39645
asset ID: A10c
kuvailu: Peruskorjaus Korjauksen lähtökohdaksi otettiin Aulis Blomstedtin 1940-luvulla laatiman suunnitelman mukaisesti varus­tusten asu ennen vuotta 1850. Tämä merkitsi ­­tuhotun ja hiekkaan hau­datun kontre­gar­di Hoppen rekonstruoimista. Huonokuntoinen, 30 vuotta kesä­käytössä ollut ravinto­la uusit­tiin ja liitettiin läm­pö-, vesi- ja viemäriverk­koon. Väestönsuoja rakennettiin kallioon louhi­malla ja sisäänkäynti siirret­tiin Del­lwi­gin ja Boijen väliin. Toteutusaika: 1980-83 Huoneistoala: 962 m² Kerrosala: 1400 m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Aulis Blom­stedt, Arkkitehtitoimisto Severi Blom­stedt Rakennesuunnittelu: Rakennushal­litus LVI-suunnittelu: Rakennushalli­tus Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Tauno Nissinen Oy Maisemasuunnittelu: Oy Arkkiteh­tuuri & Maisema Ab Rakennuttaja: Rakennushallitus Rakennustyöt: Helsingin lääninvankilan Suomenlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Kontregardi Hoppe muodostaa osan Kustaanmiekan keskuslinnoituksen ja rantavarustuksen välisestä läntisestä puolustusrintamasta. Se rakennettiin kahteen tasoon bastioni Zanderin eteläisen siiven edustalle vuosina 1751-56. Kontregardin eteläisimmässä kulmassa oli kaksi kasemattia, joista johti holvattu porraskäytävä ylätasanteelle. Tämä suoraan kallion päälle rakennettu tasanne oli tasoitettu maalla ja varustettu rintavarustuksella. Venäläisen kauden alkupuolella kontregardi Hoppea korjattiin useissa vaiheessa. Sen rintavarustusta ja ampumatasannetta vahvistettiin ja sen kuivattamiseksi rakennettiin salaojitus sekä ylätasanteelle että kasematteihin. Ilmeisesti vesivauriot olivat heikentäneet muureja siisä määrin, että vuonna 1865 bastionin eteläkärki sortui. Se ja muut huonokuntoiset muurinosat korjattiin kuitenkin vielä tämän jälkeen. Vuonna 1877 kontregardi purettiin perustuksiaan myöten ja jäännökset peitettiin maalla sirpalevaaran torjumiseksi. Ravintola Walhallan viimeisimmän korjaustyön yhteydessä v…
historia: Kustaanmiekalla oli oleellinen merkitys Vi­aporin puo­lusta­mi­sessa, ja se linnoitet­tiinkin Augustin Ehrensvär­din johdolla lähes val­miiksi jo 1750-luvun puoleen väliin mennes­sä. Pää­linnoituk­sen ja ulko­varus­tuksen väliin rakennet­tiin jo tällöin lisäpuolus­tusta varten ka­ponie­eri Dellwig ja kontre­gardi Hoppe sekä hieman myö­hemmin ka­ponieeri Boije. Venäläisten vallitustöiden yh­teydessä Dell­wig ja Boije sekä purettu kont­regardi Hoppe peitettiin hiekalla. Vuosina 1949-51 rakennettiin Helsingin Olympialaisia varten päälinnoitukseen arkki­tehti Aulis Blomstedtin suunni­telmien mukaan kesära­vintola. Suunnitelmista toteutettiin vain osa. Ravintolan­ pääsali oli Dellwigissä ja muut tilat kahdessa tasossa Boijen ja Zanderin vä­lissä. Yleisö tuli sisään väliaikaisesta sisäänkäynnistä Boijen etelä­päästä. kaponieeri = lähipuolustukseen tarkoitettu varustus Kontregardi = ulkovarustus, tavallisesti kolmiomainen
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.13880614072251
long: 24.988592338562057

metadescription 6469
modified: 2010-01-19T15:01:26+0300

bibliographic citation: 'Enää ei ole Bulsuakaan muualla kuin uskollisten kanta-asiakkaiden muistoissa. Joku vuosi sitten tämä legendaarinen kapakka vaihtoi omistajaa, nimeä ja sisustusta ja muuttui lappilaishenkiseksi turistipyydykseksi. Bulsun lopettaminen oli kulttuuriskandaali, josta Anna Laine ei ole toipunut vieläkään.' (s. 129 - 130)
references: i8759
spatial: i6692

bibliographic citation: Aamu Kotikadulla oli sumuinen. Mereltä levisi usvaa, joka myöhemmin hälvenisi. Ilmassa oli kostean syksyn tuntu. Kirkkopuiston puut loistivat kirkkaissa syksyn väreissä. Meteli alhaalla Johanneksen kentällä kertoi, että opettaja oli onnistunut saamaan oppilaansa järjestykseen ja peli kulki.
description: Kotikatuna oli tv-sarjan tuotantokausina 1995-2005 Korkeavuorenkatu.
references: Kotikatu. Keväthäät.
spatial: i8854

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: i6381

metadescription 8758
modified: 2010-02-24T14:49:56+0300

Bulsu
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6687
spatial: i6692
spatial: i6626
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i6663
esittaja-musiikki: i6691
esittaja-musiikki: i6664
esittaja-musiikki: i625
saveltaja: i133

Helsingin höyrylaivareittien kesähuvila-asutus (Matosaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin lähisaaristoon höyrylaivareittien varteen syntynyt huvila-asutus ilmentää pääkaupunkilaisten 1800-luvulla alkanutta ja 1900-luvun alkupuolella laajentunutta kesäasumiskulttuuria. Monet edustavien huviloiden rakennuttajat ja asukkaat ovat lukeutuneet aikansa elinkeino- ja kulttuurielämän eliittiin, rakennusten ja puistojen suunnittelijat aikansa parhaimmistoon. Huvila-asutus on sijoittunut entisille kartanoiden maille höyrylaivareittien varrelle. Huviloiden päärakennuksiin liittyy mm. arvokkaita puistoja ja puutarhoja, huvimajoja, pelikenttiä, uimakoppeja ja laitureita. ”Kerää pienelle alalle mitä viehättävin maisema: vuoria, puistoja, selkiä, lahtia ja niemiä, jotka meidän aikanamme ympäröivät Suomen uutta pääkaupunkia, aseta Tuurholman viereen Jollas ja Stansvik, äläkä vaadi suomalaiselta saaristomaisemalta enempää.” (Sakari Topelius, Tähtien turvatit 1889) Helsingissä Stansvikin kartanon rakennuskanta, päärakennus, huvila Engel ja venevaja ovat 1800-luvulta, samoin puisto, huvimaja sekä huviloiksi muutetut työväen- ja talousrakennukset. Tahvonlahden pohjukassa ovat Schaumannin huvila ja alppimaja 1870-luvulta, Kaivoshuvila 1700-luvulta sekä kartanon rautakaivos 1760-luvulta. Nuorempia kesäasuntoja kartanon mailla ovat kunnallisvirkamiesyhdistyksen majat ns. Vanhakylässä. Tahvonlahden ja Hevossalmen rannalla on muutamia huviloita, joista Salomo Wuoriolle suunniteltu on arkkitehtien Gesellius-Lindgren-Saarinen varhainen huvilasuunnitelma 1900-luvun taitteesta. Tullisaaren Turholman kartanomiljööstä ja kauppaneuvos Borgströmin rakennuttamasta kolmesta huvilasta on säilynyt kaksi uusrenessanssihuvilaa 1870-luvulta sekä laaja puisto. Huvilat ja muu rakennuskanta ovat Theodor Deckerin suunnittelemia. Huviloissa yhdistyvät sveitsiläistalojen piirteet, kansanomainen puuarkkitehtuuri ja uusrenessanssi. Toinen huviloista on ollut pitkään laulaja Aino Acktén kesähuvilana. Degerön puistomaiseen kartanoalueeseen kuuluu päärakennus, vierasmaja eli rantatupa sekä asuin…
alue: 60.156799928,25.081408763 60.157129382,25.082243935 60.156670767,25.083502734 60.154993984,25.082998203 60.154487599,25.080958339 60.155091874,25.080153608 60.156799928,25.081408763
historia: Pohjoismaissa ja Venäjällä kaupungissa asuvien säätyläisten ja porvarien tapa muuttaa kesäisin maaseudulle asumaan on vuosisatoja vanha. Koskemattoman luonnon arvostus liittyi yleisempäänkin 1700-luvun lopun eurooppalaiseen luonnon ihailuun. Vilkkaan kaupunkiasumisen vastapainoksi haettiin kesäisin rauhallista maaseutuasumista, mikä alkoi säätyläisten ja varakkaan porvariston keskuudessa jo 1800-luvun alkupuolella. Helsingin ympärille muodostuneen kesähuvila-asutuksen taustalla oli paitsi Suomen maiseman ”löytäminen” myös 1800-luvun alun uuden pääkaupungin nopea kasvu. Ensimmäiset saariston kesäasunnot olivat joko aatelisten maakartanoita tai kaupunkilaisten vuokraamia kalastajamökkejä tilapäiseen käyttöön. Varsinaisten huviloiden rakentaminen, osin suureellisin huvila- ja puutarhasuunnitelmin, käynnistyi 1860- ja 1870-luvulla. Huvilan paikan valintaan vaikuttivat maisemat, laivareitit ja näkymät laivareitille, laiturit ja kalastusmahdollisuudet. Huviloita rakennettiin 1870-1890-luvulla vilkkaasti etenkin Meilahteen ja Degeröhön (vuodesta 1946 Laajasalo) sekä Espoon saaristoon. Höyrylaivaliikenne Helsingistä Degeröhön alkoi 1837 ja myöhemmin se kehittyi säännölliseksi vuoroliikenteeksi, joka mahdollisti jopa työssäkäynnin pääkaupungissa. Höyrylaivaliikenne pysyi vilkkaana 1930-luvulle asti. Tullisaaren Turholman kartanon vuokraajan ja sittemmin omistajan kauppaneuvos Henrik Borgströmin, elinkeino- ja kulttuurielämän vaikuttajan, kesänvietto Tullisaaressa alkoi 1838. Degerön Stansvikin kartanossa kesäasutus alkoi samoin jo 1800-luvun alkupuolella. Kesävieraiden määrä kasvoi 1800-luvun puolenvälin jälkeen, jolloin kartanoon rakennettiin lisää tilaa ja muutettiin vanhoja työväenasuntoja kesähuviloiksi. Ensimmäinen tontti, ns. Schaumannin huvila, vuokrattiin 1870-luvulla. Stansvikin hiekkatiet ja vanhat kaivokset mainitaan oivallisina kävelykohteina 1889 julkaistussa matkailuoppaassa. Huvilapalstojen erottamista helpotti maanjakolainsäädännön lieventyminen 1864 ja 1883 …
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kirkon arkkitehti.
references: i6859
spatial: i6519

Pölönen, Markku
type: Ohjaaja

metadescription 8400
modified: 2010-01-11T14:02:18+0300

metadescription 6371
modified: 2010-02-02T16:39:25+0300

Suomenkielinen työväenopisto
type: Rakennus
alternative: Työväenopisto
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1861173308898
long: 24.9492268635101

metadescription 9209
modified: 2010-06-07T12:04:19+0300

metadescription 6705
modified: 2010-01-19T15:01:43+0300

Nuoruuden päiväkirjat
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
relation: i6802
relation: i3270
relation: i1190
spatial: i7251
spatial: i6521
spatial: Laajasalo
spatial: i6609
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i7523
spatial: i6830
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i1190

Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta (Keskiruukki, Mellanbruket eli Nyhammaren)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kimon ruukki ja Oravaisten tehdasyhdyskunta muodostavat ajallisesti ja rakennuskannaltaan monipuolisen 1700-luvun alusta nykypäiviin toimineen Kimojokivarteen sijoittuvan tuotanto- ja teollisuusympäristöjen ketjun. Kimon ruukki, joka edustaa hyvin 1700-luvun ruukkiympäristöä patoineen, kankivasarapajoineen, ruukinkatuineen ja tuotantorakennuksineen, on ollut osa kautta maan ulottunutta ruukkien suuromistusta. Rautaruukkitoiminnasta alkunsa saanut Oravaisten tehdasyhdyskunta on yhtenäinen ja ainutlaatuinen kokonaisuus, jonka rakennuskanta on pääosin peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Röykasjärvestä laskevan Kimojoen varrella on noin viiden kilometrin matkalla useita peräkkäisiä koskia, joiden kaikkien rannoilla on ollut Kimon ruukkiin liittyviä tuotantorakennuksia, myllyjä, sahoja ja erityyppisiä rakenteita. Alimmasta vasarapajasta on noin kahdeksan kilometrin matka Oravaisten ruukille. Kimon rautaruukin toiminta on jakautunut kolmeen erilliseen yksikköön saman joen rannoilla (Alaruukki/Nedre hammaren, Keskiruukki/Mellanbruket ja Yliruukki/Övre hammaren). Niiden vesivoimaa säädellyt Röykasjärven rannalla oleva pato on yksi Suomen vanhimmista ja kookkaimmista. Luonnonkivipadon ulkomuurissa on ankkuriraudoin kirjaimet JJ ja RF (Johan Jennings ja Robert Finlay) sekä vuosiluku 1760. Yläruukilla (Övre hammaren) on pato ja hyvin säilynyt 1784 rakennettu, myllyksi muutettu vasarapaja. Ruukinpaikan yläpuolella on käytöstä jäänyt tielinja ja komea kivisilta. Nykyisin alueella toimii Oravaisten teatteri. Keskiruukki/Mellanbruket eli Nyhammare on nuorin Kimon kolmesta kankivasarapajasta Mutta-nimisen kosken varrella. Rakennuksen seinässä on vuosiluku 1788 ja kirjaimet BMB (Bengt Magnus Björkenheim). Alaruukki/Nedre hammaren, Kimon ruukin varsinainen ydinosa, on sijainnut alimman kaksiosaisen kosken varrella. Siellä ruukkimaisema patoineen, patoaltaineen, ruukinkatuineen ja monine tuotantorakennuksineen on säilyttänyt hyvin 1700-luvun luonteensa. Ruukin päärakennuksen lisäksi sie…
alue: 63.243170763,22.470023047 63.242732984,22.470196351 63.242210290,22.469776254 63.241810660,22.467893347 63.242975963,22.466873548 63.243261367,22.467247150 63.243584728,22.468807404 63.243170763,22.470023047
historia: Kimon ruukki sai perustamisprivilegion 1703. Masuuni rakennettiin melkein kymmenen kilometriä lähemmäksi merta, Oravaisiin. Rautamalmi saatiin Utöstä, Pohjanmeren eteläsaaristosta ja Herrängin kaivokselta Roslagenissa. Masuunilta harkkorauta kuljetettiin jokea pitkin Kimoon, jossa se taottiin kankiraudaksi. Oravaisten masuuni oli 1700-luvun lopulla Fiskarsin masuunin rinnalla ajoittain Suomen suurin takkiraudantuottaja. Kapteeni Lars Magnus Björkmanista (aateloituna Björkenheim) tuli Oravaisten ruukin omistaja 1818. Björkmanin omistajakauden alkuaika oli Oravaisissa merkittävien uudistusten aikaa. Björkmanin rakennuttama tunnusmajakka Oravaisten edustalla Stubbenin saarella Uudessakaarlepyyssä palveli ruukkien rahtilaivaliikennettä. Raudanjalostus päättyi Kimossa 1890-luvulla. Oravaisten ruukin masuunin ja valimon lopettamisen jälkeen 1867 Oravaisten historiassa alkoi tekstiiliteollisuusvaihe 1885. Tekstiiliteollisuuden kukoistuskautta olivat erityisesti 1920-luku ja 1930-luvun alku. Yhtiön nimeksi tuli Oravaisten Verkatehdas Oy / Oravais Klädesfabrik Ab 1935. Päätuotteina olivat 1960-luvun keskivaiheilla jersey- ja crimplenekankaat. Vielä 1975 tehdas työllisti noin 430 työntekijää, mutta 1988 tekstiiliteollisuus loppui Oravaisissa. Vanhan tekstiilitehtaan tiloissa aloitti toimintansa maailman johtaviin hiomapapereiden valmistajiin kuuluva KWH-Mirka.
kunta: k559
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: mylly
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6965
modified: 2009-11-12T15:51:53+0300

metadescription 9469
modified: 2010-11-22T15:29:16+0300

Katso naamion taa
type: Dekkari
description: Mies Leila Antelan menneisyydestä kärjistää Antelan perheen sisäisiä ristiriitoja. Jouluna perheessä vierailee traagisin seurauksin kaksi joulupukkia
language: fin
spatial: i9499
spatial: i7620
spatial: i6647
temporal: i115
kirjoittaja: i2120
lisatietoa: Romaanin pohjalta on tehty samanniminen TV-elokuva 1989. Ohjaaja Taisto-Bertil Orsmaa.
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Helsinki rakastettuni
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114
esittaja-musiikki: Saksala, Harri
saveltaja: Linkola, Jukka

Mikkelin rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 61.687077257,27.277490883 61.687271357,27.275820102 61.688080841,27.276228620 61.688157662,27.277567422 61.688522441,27.277871803 61.688473966,27.278272833 61.687077257,27.277490883
kunta: k491
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Pakilasta on sanottu, että se on yöllä ja pyhänä rakennettu ja todellisella uudisraivaajahengellä. Kaikki rakentaminen tehtiin omin voimin ja lisäksi viljeltiin pieniä peltoja omaan käyttöön tai sivutuloiksi." (S. 5.)
references: i4923
spatial: Pakila

bibliographic citation: Siellä kotikylän suurta poikaa nyt hurjasti juhlittiin, kaupungissa mua jo pelättiin ja laulettiin: Saatana saapui Helsinkiin! Hiio-hiio-hoi! Hiio-hiio-hei! Saatana saapui kaupunkiin! Hiio-hiio-hoi! Hiio-hiio-hei! Saatana saapui kaupunkiin! Hiio-hiio-hoi! Hiio-hiio-hei!
references: Tuupovaara-Helsinki
spatial: Helsinki yleisesti

metadescription 9111
modified: 2010-09-17T11:28:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1921856~S9*fin

Kolmannen linjan Mona Lisa
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6530
temporal: i116
esittaja-musiikki: i838
esittaja-musiikki: i9384

Alvar Aallon Maison Aho ja Ahon asuinliiketalot (Maison Aho)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemat yksityistalo Maison Aho ja Ahon asuinliiketalot ovat aikakautensa asuntosuunnittelun korkeatasoisia edustajia. Alvar Aallon suunnittelema Maison Aho (1965) on pohjoinen ja pienimuotoinen esimerkki Aallon yksityistalojen sarjassa. Maison Aho ja sen kuuluisat edeltäjät Villa Mairea (1939) ja Maison Carré (1959) on suunniteltu perheelle, jolla on yksityinen taidekokoelma. Maison Aho on useiden Aallon yksityistalojen tapaan ulospäin sulkeutunut ja eleetön, sisätilaltaan sen sijaan sekä kodikas että juhlava. Pientaloalueella sijaitsevalla Maison Aholla on puistomainen ympäristö Pohjolankadun varrella. Punatiilinen asuinrakennus on pohjamuodoltaan viuhkan muotoinen. Punatiilen lisäksi rakennusmateriaaleina on käytetty sokkelissa graniittia, pulpettikatossa kuparia ja julkisivun yksityiskohdissa ja sisätiloissa jalopuuta. Matalan rakennuksen päätilat sijoittuvat sisääntulotasoon aputilojen jäädessä alempaan kerrokseen. Peräkkäin sijaitsevat olohuone ja ruokailutila avautuvat viuhkamaisesti eteistilaan, joka jää muutaman askelman päätiloja alemmalle tasolle. Sekä olo- että ruokailutilan ikkunat ulkonevat julkisivupinnasta ja niistä aukeaa näkymä muurien sulkemalle sisäpihalle. Tilaajansa mukaan Ahon asuinliiketaloina tunnetut kolme punatiilistä 1950-luvun lopun ja 1960-luvun alun kerrostaloa sijoittuvat samaan kortteliin Koskikadun ja Jaakonkadun varrelle. Koskikadun kaksi rakennusta muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Nelikerroksisten rakennusten pohjakerroksessa on liiketiloja. Punatiiltä on käytetty rakennuksien ulkomateriaalina rikkaasti: kylmät ullakkokerrokset on merkitty käyttämällä päätykiviä, ikkunasäleikköjä on tehty salaojaputkista. Sokkelimateriaalina on tumma graniitti. Koskikatu 20:n seinässä on Alvar Aallon suunnittelema ja kuvanveistäjä Heikki Häiväojan toteuttama reliefi Aurora Borealis, jonka aiheena on revontulet ja hyppäävä lohi.
alue: 66.504596822,25.721612067 66.504899113,25.720729488 66.505437098,25.721827423 66.505148098,25.722700798 66.504596822,25.721612067
historia: Arkkitehti Alvar Aalto laati Rovaniemen jälleenrakentamista ohjaavan yleis- ja asemakaavan, ns. Poronsarvikaavan 1945. Samaan aikaan Korkalorinteen asuinalueen rakentamisen kanssa rovaniemeläinen Ahon liikemiessuku tilasi arkkitehti Alvar Aallolta suunnitelmat kolmeen kerrostaloon kaupungin keskustassa. Rakennuksista Koskikatu 18 valmistui 1959 ja siihen kiinteästi liittyvä Koskikatu 20 kolme vuotta myöhemmin. Jaakonkatu 3 valmistui 1963 samaan kortteliin. Kerrostalojen lisäksi Aalto sai keväällä 1964 Aarne Aholta toimeksiannon yksityistalon suunnittelusta. Maison Aho valmistui Aallon luonnoksien ja tilaajan ehdotusten pohjalta jo seuraavana vuonna.
kunta: k698
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Teoksessa "marraskuun ravintola" on ravintola Graniittilinna Työväentalolla.
references: Helsinkimenu
spatial: i7182

metadescription 7082
modified: 2010-09-17T11:24:08+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1803508~S9*fin

Rajamäen tehdasyhdyskunta, kirkko ja rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rajamäen rakennustaiteellisesti korkeatasoinen, laaja alue on maamme huomattavin alkoholitehdas. Arkkitehti Erkki Huttusen 1930-luvulla suunnittelemat tehdasrakennukset, asuinrakennukset ja kirkko kuuluvat kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Rajamäen tehdasyhdyskunnan eri-ikäiset tehdasrakennukset ja työväen ja virkailijoiden asuinrakennukset hoidettuine puistomaisine ympäristöineen kertovat ensin yksityisen yrittäjän ja sen jälkeen Valtion Alkoholiliikkeen (1969 alk. Oy Alko Ab:n) roolista tehtaanpatruunana ja rakennuttajana, joka on suosinut teollisen miljöön tuotanto-, asuin-, huoltorakennusten ja kirkon suunnittelijoina maan etevimpiä suunnittelijoita. Rajamäen tehdasyhdyskunta on rakentunut Rajamäen rautatieaseman ympärille. Rautatien itäpuolella on tehtaan sijaintipaikan valinnan kannalta toinen ratkaiseva tekijä: runsasvetinen lähde. Alueen tuotantorakennusten vanhimpia ovat 1800-luvun lopussa pääosin arkkitehti S. M. Schjerfbeckin suunnitelmien mukaan rakennetut viina- ja hiivatehtaan punatiiliset teollisuusrakennukset. Asumattomalle alueelle perustetun tehtaan työväenasunnot, niin sanotut Sörkän kasarmit, sekä kansakoulu ja lastentarha samalta ajalta sijaitsevat tehtaan eteläpuolella olevalla Tykkitorninmäellä. 1920-luvun rakentamisesta on jäljellä mm. persoonallinen isännöitsijän asunto ja työnjohtajien asunnot. Kieltolain jälkeisen 1930-luvun voimakkaan laajentumisen kaudelta ovat peräisin Oy Alkoholiliike Ab:n funktionalistiset tuotantorakennukset ja toistakymmentä rautatien itäpuolelle rakennettua kahden perheen työväen ja toimihenkilöiden asuntoa. Väljästi maastoon sijoitetut asuinrakennukset ovat valkoiseksi rapattuja ja niissä on molemmissa päädyissä sisäänvedetty kuisti. Sekä rautatien itäpuolella että Tykkitorninmäellä on arvokasta asuinrakennuskantaa myös 1940- ja 1950-luvuilta. Rajamäen rakennuksia ovat suunnitelleet mm. arkkitehdit Aarne Ervi, Erkki Huttunen ja Einari Teräsvirt…
alue: 60.539781512,24.760976256 60.539798028,24.763059478 60.537512708,24.766021042 60.533912943,24.766474903 60.534026276,24.769745418 60.531408274,24.773724675 60.530600135,24.771540711 60.529336983,24.770123172 60.528629109,24.769519269 60.528676782,24.761017881 60.530110816,24.757494902 60.528331564,24.754507240 60.529678408,24.753090000 60.530411489,24.752620997 60.530780275,24.752527929 60.531006615,24.752470896 60.532932684,24.752674773 60.533585452,24.752321474 60.534194377,24.752404155 60.534925403,24.753354645 60.535244657,24.753914603 60.535864051,24.754395435 60.535756199,24.755848239 60.535194320,24.756603196 60.535217616,24.759513983 60.535971164,24.759149771 60.538041677,24.756780074 60.538194989,24.758849657 60.538798460,24.759142885 60.539781512,24.760976256
historia: Hyvinge Fabriks Aktie Bolagin perusti 1888 tohtori Wilhelm Juslin. Hiivatehtaana aloittaneesta yhtiöstä kehittyi sittemmin Suomen huomattavin alkoholitehdas. Hiivatehtaan sijoituspaikkaa 1880-luvun lopulla etsittäessä etusijalla oli rautatien varsi, jotta raaka-aineeksi tarvittava vilja sekä tuotantoon tarvittavat polttopuut voitaisiin helposti kuljettaa tehtaalle ja vastaavasti valmiit tuotteet eteenpäin kuluttajille. Kaikkein tärkeintä oli kuitenkin runsasvetisen lähteen löytyminen sopivan etäisyyden päästä radasta. Vaatimuksen täyttävä paikka löytyi Nurmijärven kunnan Hyvinkään kylästä Rajamäen tilalta Hanko-Hyvinkää -radan varrelta. Tehtaan ensimmäisen rakennusvaiheen rakennuksista olivat valmiina 1889 varsinainen tehdasrakennus, jota on laajennettu monena vuosikymmenenä, sekä laboratorio ja pieni makasiini. Kapeassa ja korkeassa tislaamossa, joka toimii museona, on teollisuushistoriallisesti mielenkiintoinen Metallwerke J. Adersin Magdeburgissa valmistama Barbet-tislauslaitteisto, joka asennettiin 1913. Tiilinen tyhjäpullovarasto on vuodelta 1902. Heti perustamisensa jälkeen 1889 Hyvinkään Tehdas kääntyi rautatiehallituksen puoleen anoen aseman perustamista Rajamäen seisakkeelle. Asemarakennus valmistui 1892. Sitä laajennettiin 1908 arkkitehti Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan nykyasuunsa. Hyvinkään Tehtaan hiiva-, alkoholi- ja etikkatehtaat siirtyivät valtiolle kieltolain alkaessa joulukuussa 1919. Rajamäen tehtaiden uudeksi omistajaksi perustettiin Valtion Alkoholiliike ja tehtaiden uudeksi nimeksi annettiin Valtion Alkoholitehdas Keskus. Laitos valmisti alkoholia lääkinnällisiin ja teknisiin tarkoituksiin. Kun kieltolaki kumottiin 1932, perustettiin uutta tuotantoa hoitamaan Oy Alkoholiliike Ab (vuodesta 1969 Oy Alko Ab). 1930-luvulla laajentunut tehdas kasvatti koko Rajamäen yhdyskunnan ja taajaman. Alko avusti paikkakunnan kulttuuri-, urheilu- ja kouluelämää. Arkkitehti Erkki Huttunen suunnitteli laajan ja yhtenäisen tehdaskompleksin, vesitornin, voima…
kunta: k543
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Nikkinen, Jiri
type: Muusikko

Väyrynen, Paavo
type: Poliitikko
spatial: Eduskuntatalo

Oikeustalo
type: Rakennus
alternative: Helsingin oikeustalo
alternative: Salmisaarentalo
is part of: i26
lat: 60.1632866337885
long: 24.9014652811605

metadescription 4912
modified: 2010-09-17T11:08:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1620673~S9*fin

metadescription 9371
modified: 2010-08-13T12:07:38+0300

description: Kari Takamäen tutkijatiimin päämaja on Pasilan poliisitalossa. Tämä on rikospoliisin majapaikka, joka tulee tutuksi kaikissa Kari Takamäki -romaaneissa.
references: i2485
spatial: i8108

metadescription 9705
modified: 2011-07-04T15:48:19+0300

Byström, Anders
type: Muu henkilö

metadescription 7676
modified: 2010-09-17T11:25:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070226~S9*fin

näyttelijä
type: ObjectProperty
domain: Elokuva
range: Nayttelija
sub property of: performer

Kasarmi / Merisotakoulun asuntola
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:47:13.179+00:00
modified: 2012-12-13T09:29:05.944+00:00
subject: p36235
subject: p33283
subject: p49613
subject: p33985
kuvailu: Peruskorjaus Rakennukseen kunnostettiin 50 asuntolahuonetta aputiloineen Merisotakoulun käyttöön. Pohjaratkaisu palautettiin keskikäytävämalliseksi. Porrashuoneet palo- osastoitiin ja niihin sekä pesutiloihin rakennettiin uudet välipohjat. Porrasaskelmat uusittiin, samoin alapohja kokonaan. Välipohjien lautalattiat ja seinä- ja kattorappaukset kunnostettiin. Esiin tulleita koristemaalauksia katoissa ja seinissä entisöitiin. Rakennus liitettiin kaukolämpöverkkoon ja sille rakennettiin tilapäinen jätevedenpuhdistamo, joka myöhemmin kunnallisteknisen verkon valmistuttua on muutettu pumppaamoksi. Ulkoseinien rappaus korjattiin ja ulkoasu säilyi entisellään lukuunottamatta ulko-ovien katoksia, jotka poistettiin. Toteutusaika: 1975-78 Huoneistoala: 1821m² Kerrosala: 2720m² Rakennuttaja: Puolustusministeriö Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Timo ja Tuomo Suomalainen Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Puupponen & Alinikula Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto O. Granlund - A. Oksanen Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Kippo ja Nurmi Ky Maalaustöiden suunnittelu: Asiantuntijamestarit Oy, ulkomaalaukset, Maalaamo Ancelo Oy, koristemaalaukset Rakennustyöt: Puolustusministeriön rakennustyöorganisaatio Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Tykistöpihan itälaidan kasarmirakennus esitettiin ensi kerran vuoden 1751 yleissuunnitelmassa, jota noudattaen kasarmi rakennettiin vuosina 1754-56. Alkuperäisessä asussaan kasarmi oli kolmikerroksinen keskikäytävätalo. Kaksi alinta kerrosta rakennettiin tiilestä ja mansardikerros oli puurakenteinen. Samoin ylä-, väli- ja alapohjat olivat puiset lukuun ottamatta kolmannen kerroksen keskikäytävää, joka holvattiin. Keskikäytävästä kuljettiin kaikkiin huoneisiin. Julkisivut olivat hyvin pelkistetyt. Kasarmi muodosti Pikku Mustasaaren aukion itäisen siipirakennuksen. Aukio kapeni kohti nykyisen D 12:n paikalle suunniteltua pääterakennusta ja noudatti näin valeperspektiiviaukion iha…
historia: Kolmikerroksinen keskikäytävämallinen kasarmi valmistui vuonna 1756. Kaksi alinta kerrosta tehtiin tiilestä, mutta mansardikerros oli puurakenteinen. Ala-, väli- ja yläpohjat olivat puurakenteisia lukuunottamatta ylimmän kerroksen keskikäytävää, joka oli holvattu. Vallattuaan Viaporin venäläiset käyttivät aluksi rakennusta merisotasairaalana. 1800-luvun alkupuoliskolla rakennettiin eteläpäähän ensin puinen käymäläsiipi, ja sitten nykyinen kolmikerroksinen siipi. Käyttötarkoitus muuttui sairaalasta takaisin asunnoiksi. Krimin sodan jälkeen vuonna 1857 rakennettiin kolminkertainen hirsinen suojayläpohja samalla, kun rakennusta sodan tuhojen seurauksena jouduttiin muutenkin perusteellisesti korjaamaan. Alkuperäinen mansardikatto muutettiin vuonna 1876 nykyiseksi aumamalliseksi, ja samalla purettiin suojayläpohja. Punavankileirin aikana vuosina 1918-19 rakennus toimi hermotauti- ja tuberkuloosisairaalana ja siviilivartioston kasarmina. Siinä oli myös upseeriasuntoja ja suutarin verstas. 1920-luvulta lähtien rakennus on ollut kokonaan asuinkäytössä.
paikan tyyppi: kasarmi
lat: 60.14953625252812
long: 24.98028821945195

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Mäkkylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.226412473,24.832960776 60.227004699,24.832875649 60.227228995,24.832631355 60.227209362,24.832127679 60.227690715,24.831545025 60.227724291,24.830808333 60.228242167,24.830360990 60.228501385,24.833649027 60.227989746,24.833774694 60.227663634,24.833382975 60.227375014,24.833884084 60.227235577,24.835272108 60.226068954,24.835187356 60.225375203,24.835908565 60.225184814,24.836596566 60.224412310,24.838673925 60.223816912,24.839253499 60.223139990,24.837399328 60.223114189,24.835817652 60.223354792,24.835636507 60.223534073,24.834273861 60.223597958,24.834066849 60.223324999,24.833119252 60.223481037,24.832468085 60.224361424,24.832381043 60.225227176,24.829433260 60.225872130,24.828772772 60.226323049,24.830171744 60.226412473,24.832960776
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k049
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 474
modified: 2011-07-20T13:10:29+0300

Hautajärvi, Harri
type: Kirjailija

description: Neito luonnon helmassa - luvussa kuvataan perheen kesänviettoa Herttoniemen siirtolapuutahamökillä.
references: i7225
spatial: i6831

metadescription 8127
modified: 2010-02-03T15:51:46+0300

metadescription 5623
modified: 2010-09-17T11:08:11+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Laulunopettaja Tuulia Tähtisen koti
references: Suomisen Olli rakastuu
spatial: Valpurintie 4

Noormarkun ruukin ja Ahlström-yhtiön rakennukset
type: AreaOfInterest
kuvailu: Noormarkun ruukinalue on edustavimpia ja parhaiten hoidettuja historiallisen rautateollisuuden alueita maassamme. Kokonaisuus muodostuu ruukin toimintaan sekä Antti Ahlströmin ja hänen perustamansa yhtiöön liittyneistä rakennuksista. Laaja ja rakennusten osalta arkkitehtonisesti korkeatasoinen kokonaisuus koostuu teollisuustilojen lisäksi työväen asunnoista, kirkosta, ruukin kartanosta ja huviloista sekä niihin liittyneistä puistoalueesta. Tuotantorakennukset ovat sijoittuneet kallioisen kosken rannoille siten, että vasarapaja on joen pohjoisrannalla ja saha etelärannalla. Rautaruukin työväenasunnot sijaitsevat säännöllisenä ryhmänä pajan koillispuolella. Huomattavia yksittäisiä rakennuksia ovat saha, A. Ahlström Oy:n pääkonttori (E. Fabritius 1915), Antti Ahlströmin 1877-1881 rakennuttama Isotalo (Ewert Lagerspetz), 1901 arkkitehti G.-A. Lindbergin suunnittelema Havulinna sekä ennen kaikkea 1939 valmistunut Villa Mairea, joka on Alvar Aallon avainteoksia ja yksi 1900-luvun tunnetuimmista huviloista. Rakennus on sijoitettu metsäiseen rinteeseen Noormarkun ruukinalueen laidalle. Villa Mairea kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Antti Ahlströmiin liittyviä rekisterikohteita ovat lisäksi Merikarvialla Lankosken kylä, Porissa Pihlavan saha ja Eurassa Kauttuan ruukki- ja paperitehdasyhdyskunta. Makkarakosken rannalla sijaitsevan kaksikerroksisen saharakennuksen kantavat rakenteet on yhdistetty taidokkain hirsiliitoksin. Perinteistä saharakentamista ovat juurakkotukien, hirsirakenteen ja lautavuorauksen ohella moniruutuiset ikkunat ja punamultaus. Sahasalin täydellisenä säilynyt varustus on historiallisesti erittäin arvokas. Vanhempi kehäsahapari on asennettu 1882. Myös alakerran voimansiirtolaitteisto on säilynyt. Noormarkun saharakennus on teollisuushistoriansa, rakennustapansa, teknisen varustuksensa ja miljöönsä vuoksi kansainvälisestikin huomattava teollisuusmuistomerkki. Sen lisäksi on su…
alue: 61.590587639,21.884547904 61.591404073,21.879250790 61.592682109,21.874209213 61.592914495,21.871844395 61.593214348,21.871262008 61.593251799,21.866654462 61.592271154,21.864906867 61.592111102,21.863764672 61.592524712,21.862499396 61.592636146,21.860921286 61.593166860,21.859446212 61.596148817,21.864804880 61.597218714,21.863020764 61.597828371,21.862102702 61.598304458,21.864558636 61.599998490,21.867488518 61.600165342,21.874736937 61.598860070,21.889266002 61.592768337,21.889008690 61.590587639,21.884547904
historia: Joenvarteen sijoittuneiden Noormarkun (Norrmark) ja Finpyyn (Finby) kylissä oli 1560-luvulla yhteensä 13 taloa. Noormarkun kartano (Herrgård) mainitaan ensimmäinen kerran 1402. Teollinen tuotanto alkoi 1747, jolloin Herrgårdin tila sai luvan sahamyllyn perustamiseen silloisen Sahakosken (Vanhansahankoski) rannalle. Toinen saha perustettiin Makkarakoskeen 1753. Sahakosken toiminta päättyi 1873. Everstiluutnantti, myöhemmin Vaasan läänin maaherra, vapaaherra Carl Constantin de Carnall sai 1806 privilegion kankivasaran ja ahjon rakentamiseen Ulvilan Makkarakosken länsirannalle Herrgårdin ratsutilan maille. Noormarkun osti 1870 suurliikemies Antti Ahlström, joka alkoi heti uudistaa ja laajentaa ruukkia ja sahatoimintaa. Edellisen omistajan rakentama ja padolla varustama Makkarakosken saha paloi tammikuussa 1875. Antti Ahlström rakensi vielä samana vuonna nykyisen sahan, johon hyödynnettiin 1873 lopetetun Sahakosken rakennusmateriaalia. Uuden sahan voimanlähteeksi asennettiin vesipyörä, vaikka ajankohta oli höyrysahojen alkavaa valtakautta. Sahan suunnitteli oletettavasti valtionagronomi Henry Gibson. Noormarkun vesisahan teollinen toiminta päättyi 1910-luvulla, jonka jälkeen sahausta harjoitettiin kotitarveluonteisena aina 1950-luvulle saakka. Saha laitteistoineen on nykyisin Ahlström-yhtiön sisäisenä museona. Pienimutoiseksi muuttunut raudanjalostus päättyi Noormarkussa 1920. Noormarkku on Ahlström osakeyhtiön keskuspaikka ja samalla yksi maamme merkittävimmistä kulttuurihistoriallisista ympäristöistä. Noormarkku on viimeinen Ruotsin vallan aikana perustettu rautaruukki Suomessa.
kunta: k609
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kultarannan paritalo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-25T09:57:57.086+00:00
modified: 2012-11-29T08:20:13.867+00:00
subject: talo
subject: p32767
kuvailu: Uudisrakennus B 25 Vuonna 1974 hyväksytyssä Suomenlinnan käyttösuunnitelmassa asetettiin tavoitteeksi asukasmäärän lisääminen ja saaren kehittäminen elävänä kaupunginosana. Vuonna 1982 valmistuneessa pientaloalueiden tiivistämissuunnitelmassa on annettu ohjeet yhteensä 10 asuinrakennuksen eli 14 asunnon rakentamiseen käyttösuunnitelmassa ehdotetuille paikoille. Suunnitelmassa esitettiin Kultarantaan paritaloa ja ulkorakennusta (B19) sijoitettavaksi puuku­jan varteen paikalle, jolla vielä hiekkavallien rakentamisen jälkeenkin oli säilynyt asutusta. Rakennukset rajaavat Pappilan kanssa asuntoryhmän yhteisen piha-alueen julkisesta puistoalueesta. Kultarannan uudisrakennusten suunnitelmat laati A-konsul­tit -arkkitehtitoimisto, joka oli myös tiivistämissuunnitel­man tekijä. Uudisrakennukset toteutettiin seuraten paikalla aiemmin olleiden rakennusten mittasuhteita, mutta käyttäen yksityiskohdissa nykyarkkitehtuurin keinoja. Julkisivujen puuosat maalattiin perinteisellä öljymaalil­la. Seinissä ja yläpohjassa käytettiin lämmöneristeenä puhallet­tavaa selluvillaa. Paritalon molemmissa asunnoissa on parvi ja olohuoneessa pyöreä peltiuuni. Kultarannan sauna ja asuntojen varastotilat sijoitettiin uuteen talousrakennukseen B 19. Toteutusaika: 1989-91. Asuntojen pinta-alat: 65 ja 77 m². Kerrosala: 211 m², sauna- ja varastorakennus 49 m2. Arkkitehtisuunnittelu: A-konsultit Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Kalervo Kakko LVI- ja sähkösuunnittelu: Insinöörikeskus Oy Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Rakennustyöt: Helsingin lääninvankilan Suomenlinnan työsiirtola
historia: Kultarannan alue oli alunperin kalliota ja kosteaa rämeikköä. Aluetta täytettiin 1700-luvun loppupuolella, ja uloimpaan kär­keen rakennettiin pursisatama ja vartiotupa (ks. B 23, Amiraa­linta­lo). Ruotsalaisella kaudella Kultarannassa oli puuta­loalue, jossa asui lähinnä käsityöläisiä ja varuskunnan miehis­töä perheineen. Tältä ajalta on säilynyt hirsinen upseeriasunto (ks. B 24 Pappila). Venäläisellä kaudella Kultaranta siirtyi valtiolle ja asuinra­kennukset otettiin sotilaskäyttöön. Ennen 1800-luvun puoliväliä rakennuskanta harveni, venesatamaa täytettiin, lahdenpoukama pengerrettiin ja istutettiin puita. Krimin sodan edellä ja 1880-luvulla rakennettiin hiekkavallit, jotka peittivät alleen pu­ret­ tujen ja palaneiden rakennusten kivijalat ja rauniot. 1960- ja 1970-luvulla purettiin uudisrakennusten paikalla olleet kaksi huonokuntoista puurakennusta.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.144505446369145
long: 24.98029358386998

Corona Bar
type: Ravintola
is part of: i9496
is part of: Kamppi
is part of: i8024
is part of: i9389
lat: 60.1670838154538
long: 24.933882949818

metadescription 7912
modified: 2010-02-04T16:48:38+0300

description: Erityisesti kirjan luku: Antti Salmenlinna Kulosaaren, Paavalin ja Kallion kirkkojen sisustajana
references: Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
spatial: Paavalin kirkko

description: On kevät. Neiti ylioppilas Karin Lauraeus kulkee Esplanadia vastatuuleen hame lepattaen. Hän kihisee suuttumuksesta. Sen kohteena ovat miehet ja miesten petollisuus. Majuri, josta hän on kuvitellut löytäneensä turvallisen olkapään, on paljastunut pelkäksi isäpapan rahojen havittelijaksi.
references: i9681
spatial: Esplanadin puisto

Turunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas (Simonby)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paraisten kalkkitehtaan alue Länsi-Turunmaalla sekä Kemiönsaaren Vestlaxin ja Salon Förbyn kalkkilouhokset kuvastavat alueella vuosisatoja jatkunutta kalkinlouhinnan ja -tuotannon perinnettä. Paraisten kalkki on ollut maamme tärkeimpiä sementtitehtaita ja edustaa Etelä-Suomeen keskittynyttä, tekniseltä kehitykseltään jatkuvasti muuttunutta ja mittakaavaltaan kasvanutta 1900-luvun rakennusaineteollisuutta. Paraisten teollisuusalue käsittää suuren määrän eri-ikäisiä teollisuus- ja tehdasrakennuksia sekä niiden lisäksi vanhoja asuinrakennusryhmiä, jotka koostuvat pääosin hirsisistä, 1800-luvulla rakennetuista päärakennuksista ja niiden ulkorakennuksista. Paraisten teollisuusalueeseen kuuluu useita merkittäviä avolouhoksia. Alueella on pohjoismaiden suurin, yli sata metriä syvä ja 65 hehtaaria laaja Skräbböle-Limbergin avolouhos. Avolouhoksen partaalla on useasta hirsisestä 1800-luvun työväenrakennuksesta koostuva, kalkki- ja sementtiteollisuuden toimintaa esittelevä Paraisten teollisuusmuseo sekä työväentalo. Teollisuuskokonaisuuteen sisältyy eri-ikäisten tuotantolaitosten lisäksi mm. kaksikerroksinen klassistinen hallintorakennus. Vanhimpia louhoksia on Simonbyn avolouhos, jossa kalkin louhinta on jatkunut keskiajalta saakka. Vestlaxin vanhat louhokset, joista on louhittu kalkkia 1500-luvulta lähtien niin kalkinpolttoa kuin kivenhakkuuta varten, muodostavat huomattavan nähtävyyden. Stenholmenilla on ollut avolouhoksen lisäksi suuri kalkinpolttouuni. Satamapaikkaan liittyy myös sahateollisuuden muistoja. Förbyn kalkkilouhos ja -tehdas sijaitsevat Isossaluodossa, jossa on noin 500 metriä pitkä kalkkikiviesiintymä. Förbyn louhos on perustettu 1881 ja alueella on säilynyt jyrkkäreunaisten avolouhosten lisäksi kaivostorni.
alue: 60.281135303,22.229324064 60.282321329,22.228324879 60.283909705,22.238120133 60.287201354,22.256925568 60.286884350,22.257229578 60.283486769,22.243034374 60.281135303,22.229324064
historia: Turunmaan rannikkoalueen runsaat kalkkiesiintymät mahdollistivat vuosisatojen ajan kalkinpolton talonpoikien sivuelinkeinona. Höyrykoneiden keksiminen teki elinkeinosta kannattavan. Talonpoika Otto Moberg laajensi Paraisten kalkintuotannon teolliseen mittakaavaan perustamalla 1898 Paraisten Kalkkivuori Osakeyhtiön liikekumppaniensa kanssa. Paraisille rakennettiin 1800-luvun loppupuolella useita uudentyyppisiä sylinteriuuneja, joista ensimmäisiä oli Simonbyhyn 1880-luvulla rakennettu uuni. Kalkkivuori Oy alkoi 1900-luvun alussa myydä toistenkin tuottajien kalkkia ja avasi yhteydet Venäjälle. Yhtiö hankki omistukseensa lähes kaikki Paraisten kalkkiesiintymät. Varsinainen kalkin suurtuotanto alkoi, kun Paraisilla ryhdyttiin käyttämään teknisesti uudenlaista kehäuunia 1905. Suomen ensimmäinen sementtitehdas valmistui Paraisille 1914. Kalkkivuori Oy laajeni sotien jälkeen suurteollisuudeksi ja rakennusalan kehittyessä Paraisten kalkki laajensi tuotevalikoimaansa muoviteollisuuden ja kevyen metalliteollisuuden aloille sekä muutti 1979 nimensä Partek Oy:ksi. Partek luopui 1990-luvulla rakennusainetuotteista, jotka siihen asti olivat olleet sen liiketoiminnan kivijalka ja alkoi valmistaa maa- ja metsätalouden työkoneita. Partekin kalkkikiviyhtiö Nordkalkin pääkonttori ja louhos toimivat edelleen Paraisilla. Paraisten lisäksi useissa rannikon kylissä oli harjoitettu talonpoikaista kalkinpolttoa. Kemiönsaaren (ent. Kemiön) kalkkilouhokset on tehnyt tunnetuksi kivenhakkaaja Antonius Timmermannin kiviveistämö. Timmermann työskenteli 1580-luvulla Vestlaxin Stenholmenilla. Aina 1880-luvun alkuun asti kalkkia poltettiin suurissa kalkkimiiluissa. Satama palveli kalkin myyntiä ja kuljetusta. Vestlaxin kalkkia poltettiin uuneissa vielä 1900-luvulla. Kalkin louhinta loppui Vestlaxissa 1950-luvun alussa. Salon (ent. Särkisalon) kalkkia hyödynnettiin jo keskiajalla; Krakanäsin kalkkilouhos mainittiin jo 1329 Turun tuomiokirkon yhteydessä. Förbyn kalkkikivilouhos perustettiin 1881 ja sen…
kunta: k445
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Karttunen, Mauno Olavi
type: Kirjailija

Kumpulan maauimala
type: Rakennus
is part of: i51
lat: 60.2085255397071
long: 24.9581371120767

metadescription 3830
modified: 2010-09-17T11:10:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1047270~S9*fin

bibliographic citation: ' - Tuollahan systeri asuu, Tuuli keskeytti ja huitaisi Töölöntorin suuntaan. - Kivassa huoneistossa siinä Adlonin talossa, näköala torille ja kaikkea. Huomasin muuten ohi kulkiessani, että sen leffateatterin paikalla onkin nykyään kuntosali. - Niinpä, Anna naurahti. - Ja entisessä Ritzissä kulman takana pelataan biljardia. Onneksi leffateatterin vanhat logot on sentään jätetty ovien yläpuolelle. Tuolla Töölöntorin kulmatalon katolla on vueläpä alkuperäinen Kino Adlon -mainos.' (s. 99)
description: Sisarensa vähättelemä, tyhjiä viinipakkauksia piilotteleva Meri Aalto asuu Adlonin talossa.
references: i9342
spatial: Runeberginkatu 44

metadescription 91
modified: 2009-04-29T08:23:00+0300

metadescription 1518
modified: 2010-09-17T11:16:46+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1307445~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1307447~S9*fin

Merikatu 7
type: Osoite
is part of: i35
lat: 60.1558990046212
long: 24.9470580892735

metadescription 8623
modified: 2010-02-02T11:22:35+0300

metadescription 9098
modified: 2010-05-19T13:46:51+0300

metadescription 6594
modified: 2010-09-17T11:26:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1640120~S9*fin

Mikonkatu 21
type: Osoite
alternative: SOK:n toimitalo (entinen)
is part of: i7424
is part of: Kluuvi
lat: 60.1722607177517
long: 24.9455219755316

Harjupuisto
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinolan harjupuisto on 1800-luvun lopulla istutettu ja rakennettu kaupunkilaisten yleiseksi puistoksi. Harjupuisto on yksi maamme varhaisimmista kaupunkipuistoista. Puiston ja Harjupaviljongin rakentaminen liittyy 1800-luvun lopun matkailu- ja kylpylätoimintaan kaupungissa. Heinolan ruutukaava-aluetta kaakossa rajaava harju muodostaa puistovyöhykkeen, jonka kaupungista rautatieasemalle johtava katu leikkaa. Puistoalueen rajan muodostaa idässä Heinolan 1930-luvun rautatieasema ja sen kanssa yhtenäiseen asuun rakennetut asuintalot. Harjupuisto liittyy etelässä maisemallisesti Jyrängönvirtaan ja sen ylittäviin rautatie- ja maantiesiltoihin. 340 metriä pitkä rautatiesilta korkeine graniittipilareineen on merkittävä kaupunkikuvallinen kiintopiste. Puiston korkeimmalla kohdalla sijaitsevan Harjupaviljongin arkkitehtuurissa on kansallisromanttiseen jugendiin yhdistetty voimakkaita vaikutteita itämaisesta rakennustaiteesta. Harjun pohjoisosassa on 1950-luvun tiilivuorattu vesitorni, jossa on toimistotiloja ja näkötornikahvila. Heinolan rautatieaseman alue muodostuu 1930-luvun asemapihasta, asemapuistosta lehmuskujanteineen, asuinalueesta ja Kirkkolammen rannalla olevasta pumppaamosta. Itse asemarakennus on palanut ja purettu.
alue: 61.198970987,26.034713831 61.200226202,26.035795698 61.200078111,26.036845935 61.200411805,26.037051648 61.200259242,26.037866022 61.201212123,26.039343814 61.201897653,26.040176430 61.202947533,26.040144473 61.203404719,26.040728120 61.202966561,26.042832903 61.202302313,26.044986978 61.201042659,26.042616323 61.200704964,26.042033816 61.200145678,26.040470193 61.199873951,26.040799459 61.198494717,26.034543669 61.195880001,26.030843826 61.197858326,26.028180065 61.198784252,26.030968018 61.199562513,26.033248472 61.198970987,26.034713831
historia: Heinolanharjun eteläosan puisto istutettiin 1860-luvulla ja puistosuunnitelman laati pastori J.F. Svinhufvud. Harjupuiston perustamisen mahdollisti kauppias Ulrik Lindholmin testamenttilahjoitus, joka laajensi puiston aluetta pohjoiseen. Puiston alueelle istutettiin mäntyjä ja rakennettiin puistokäytäviä 1890-luvulla. Pagodimainen, jugendtyylinen harjupaviljonki valmistui 1900 arkkitehtitoimisto Andersin-Jung-Bomanssonin suunnitelmin. Heinolan rata asemineen otettiin käyttöön 1932, kun Jyrängönkosken rautatiesilta oli valmistunut 1931. Vesitornin suunnitteli arkkitehti Kaarlo Könönen ja se valmistui 1951.
kunta: k111
paikan tyyppi: huvimaja
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: matkailurakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sarmo, E.
type: Muusikko

metadescription 6928
modified: 2010-03-23T15:23:30+0300

metadescription 8883
modified: 2010-09-17T11:28:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1049165~S9*fin

Helsingin messuilla
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i109
esittaja-musiikki: i293
saveltaja: Hansson, Stig

Nikkilä, Jussi
type: Nayttelija

Kymin kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymin kivikirkko lukeutuu Intendentinkonttorin 1800-luvun puolivälissä suunnittelemiin, kivestä rakennettuihin empiretyylisiin ristikirkkoihin. Kymin kirkko on rakennettu Kymijoen Korkeakoskenhaaran itärannalle, korkealle mäntyjä ja kuusia kasvavalle kallioiselle mäelle. Valkeaksi kalkitussa sisäviisteisessä tiilikirkossa on korkea puusta rakennettu länsitorni. Kirkkosalin seinät ovat voimakkaan keltaiset. Sisäviisteiden ikkuna-aukkojen yläpuolella on Aarre Aaltosen kirkon 100-vuotisjuhlaan 1951 tekemät korkokuvat, joiden aiheina ovat Vuorisaarna, Hyvä paimen, Pyhä yö ja Sallikaa lasten tulla tyköni. Getsemane-aiheisen alttaritaulun on maalannut Berndt Godenhjelm 1865. Alttarin kookkaat lasiset kyntteliköt ovat lahja Karhulan lasitehtaan työntekijöiltä. 43-äänikertaiset urut on valmistanut tanskalainen urkurakentamo Bruno Christensen & Sonner 1991. Kirkon kelloina ovat Pernajan Forsbyn ruukinkirkkoon 1736 ostetut kellot. Kirkonmäellä on kaksikerroksinen valkeaksi rapattu seurakuntatalo 1920-luvun lopulta. Kirkon alapuolella on jyrkkään kallioseinämään rajautuva vanha, 1729 perustettu hautausmaa arvokkaine hautamuistomerkkeineen. Hautausmaan vieressä ovat viime sotien sankarihaudat. Kirkkoa ympäröivä laaja luonnonmukaisena hoidettu puisto laajenee itään hautausmaana.
alue: 60.521436919,26.925478713 60.523394680,26.924321701 60.523441803,26.925099584 60.524348076,26.928921891 60.525223172,26.931345853 60.524510106,26.931992884 60.523749525,26.932606644 60.523159348,26.932900657 60.522662991,26.931289110 60.521756877,26.927622099 60.521436919,26.925478713
historia: Alunperin Pyhtääseen kuulunut Kymenkartanon kappeliseurakunta perustettiin vuoden 1440 tienoilla. Kymin kirkkopitäjä syntyi 1642. Seurakunnan kolme ensimmäistä kirkkoa sijaitsivat Kymenkartanon läheisyydessä. Seurakunnan kolmas kirkkorakennus valmistui nykyiselle vanhalle hautausmaalle 1729 ja paloi 1837. Nykyistä kirkkoa edeltänyt puukirkko paloi heti valmistuttuaan 1843 ja uusi kirkko määrättiin rakennettavaksi kivestä. Suomen Intendentinkonttorissa laaditun piirustuksen mukaan rakennettu, järjestyksessä seurakuntansa viides kirkko, vihittiin käyttöön juhannuksena 1851. Seurakuntatalo valmistui 1929 arkkitehti Ilmari Launiksen piirtämänä. Sankarihauta-alueen suunnitelmasta järjestettiin arkkitehtikilpailu 1943 ja arkkitehti Hilding Ekelundin suunnitelma toteutettiin 1945.
kunta: k285
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Opistosta on tullut minulle väistämätön elämäntehtävä, moraalinen kysymys. Se vie minulta valitettavasti omaa soittajuuttani, se estää säveltämistä ja soittamista. Jos olisin etukäteen tiennyt kaiken tuskan ja vaivan, olisin kyllä harkinnut vakavasti, ryhtyäkö tähän vaiko ei." (s. 43)
description: Klaus Järvinen toimi Oulunkylän yhteiskoulun musiikinopettajana ja perusti Pop & Jazz Konservatorion.
references: i4949
relation: i8895

Kapteenskan kasarmi
type: Fakta
content: Olen kuullut, että osoitteessa Uimarannantie 10 on ollut 1930-luvulla "kasarmiksi" kutsuttu asuinrakennus joka paloi. Tuolloin alue kuului Helsingin maalaiskuntaan. Mistä voisi saada tarkempaa tietoa palon ajankohdasta? Tapaninkylässä, Uimarannantien ja Karhusuontien risteyksessä sijaitsi niin kutsuttu Kapteenskan kasarmi. Kartanorakennus oli Åsmuksen tilan päärakennus, jonka omisti kreivitär Manfeja Multanovskaja. Hän asui kartanossa kuolemaansa saakka, eli vuoteen 1950 asti. Koska kapteenska kuoli ilman perillisiä, omaisuus siirtyi Suomen valtion haltuun. Kovin huonokuntoinen rakennus purettiin vuonna 1957. Se ei siis palanut. Kartanon kerrotaan kuuluneen pääkaupunkiseudun vanhimpiin puisiin rakennuksiin. Rakennusvuodeksi mainitaan seinähirsiin tehtyjen merkintöjen mukaan 1811. Kartanon mahtavuutta kuvastavat sen mitat: pituutta oli 24 metriä, leveyttä 13 metriä ja tilavuutta 1360 kuutiometriä. Åsmuksen tila lienee saanut nimensä sitä 1500-luvun puolivälissä viljelleen Åsmus Perinpojan mukaan. Kreivitär Multanovskaja oli saapunut Suomeen vuori-insinööri, kapteeni Latzkin mukana, joka oli tullut johtamaan ja valvomaan vallihautojen rakentamista ja hoitoa. Pariskunta ihastui Suomeen niin kovin, että osti Tapaninkylän talon. Kapteeni palasi Venäjälle noutamaan omaisuuttaan, mutta kuoli matkalla. Kreivitär papukaijoineen, hevosineen ja koirineen sen sijaan jäi asumaan taloon lopuksi elämäänsä. Kapteenskan ja kartanon värikkäistä vaiheista voit lukea seuraavilta sivuilta: http://www.valt.helsinki.fi/projects/kmuisti/matapupu/malmi/MULTANOV.HTM http://www.valt.helsinki.fi/projects/kmuisti/matapupu/malmi/kaphevon.htm
language: fin
spatial: i9201
temporal: i105
temporal: 1950-luku

kokoonpano
created: 2012-05-30T10:50:40.967+00:00
modified: 2012-05-30T10:50:41.046+00:00
preferred label: sammansättning @sv

bibliographic citation: "Seitsemänkymmentävuotiaana hän jäi auton alle, ja niin hänestä tuli ensimmäinen liikenneuhri Kulosaaren huvilakaupungissa, jossa hän asui." (s. 12)
description: Tikkasen perheen sukutarinan ensimmäinen osa sijoittuu Kulosaareen ja vanhaan Kulosaaren huvilakaupunginosaan, joka rakennettiin saarelle malliyhdyskunnaksi englantilaisen mallin mukaan. Tikkanen kuvaa teoksessa mehevästi kulosaarelaista mentaliteettia ja kaupunginosan tunnelmaa ennen ja hieman jälkeen toisen maailmansodan. Isoisänsä loppua Kulosaaressa hän kuvaa seuraavasti:
references: i2608
spatial: i82

metadescription 7045
modified: 2010-02-02T15:24:30+0300

Hakoisten kartano ja linnavuori
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hakoisten linnavuori ja kartano rakennuksineen, puistokujineen ja puistoineen pellon ja metsän rajavyöhykkeessä ovat merkittävä hämäläisen kartanokulttuurin pitkää kehityskulkua kuvastava kohde. Kartano sijaitsee nuoremmalta rautakaudelta asti asutulla alueella. Linnavuoren juurella sijaitseva kartano on keskiaikaisen linna-asutuksen perillinen. Pitkästä asutushistoriasta kertovat ympäristön lukuisat kiinteät muinaisjäännökset. Kartanon kaksikerroksinen päärakennus on uusklassismin arkkitehtuurin keskeisiä rakennuksia. Rakennus on vaakavuorattu hirsirakennus, jonka tärkeimmät huonetilat, suuret salit sijaitsevat sarjana pääjulkisivun puolella. Interiöörejä leimaavat 1800-luvun lopulla tehdyt seinä- ja kattomaalaukset. Kartanokeskuksessa on yli 30 rakennusta ja miljöön kannalta keskeiset rakennukset ovat pääosin 1800-luvulta mm. huvilarakennus 1870, ns. vellikellorakennus, navetta 1850/1936 ja konttorirakennus 1920-luvulta. Alunperin englantilaistyylinen puistometsä on luonnontilainen, päärakennukselle johtaa puukujanne. Hakoisten linnavuori muodostuu erittäin jyrkkäseinäisestä kalliosta, jonka laella on vähäisiä jäännöksiä linnoitusrakennelmista. Hakoisten kartano ja linnavuori ovat keskeinen osa valtakunnallisesti arvokasta Hakoisten-Kernaalan maisema-aluetta.
alue: 60.876768690,24.604614842 60.867962837,24.607964171 60.864090574,24.606299623 60.864612759,24.599414290 60.865580213,24.597045608 60.866662380,24.592132654 60.868113229,24.590379872 60.868625466,24.586864522 60.868016750,24.584094754 60.868262428,24.582219727 60.877335543,24.576358889 60.879112938,24.578089193 60.881778803,24.583656213 60.885693214,24.587602242 60.886357030,24.589578168 60.886597308,24.593677244 60.885108309,24.597091642 60.883698447,24.597745595 60.881993448,24.597558331 60.879955952,24.595420282 60.878736844,24.596797445 60.877589286,24.599108930 60.877651385,24.602220931 60.876768690,24.604614842
historia: Hakoisten kartano on vanha rälssisäteri, joka oli asumakartanona jo keskiajalla. Omistajina oli mm. Hämeen linnan vouti Valdemar Diäkn 1400-luvun alkupuolella. Myöhemmin kartano kuului mm. Uggla- ja Boije-suvuille. Jälkimmäinen perusti Hakoisiin 1869 Suomen ensimmäisen meijerikoulun. Eversti Leijonhufvud rakennutti kartanoon uuden päärakennuksen, vaikkakin itse asui virkatalossaan Tammelan Mustialassa. Vasta hänen vaimonsa Helena von Burghausen asettui varsinaisesti asumaan Hakoisiin (1807). Suurisuuntainen rakennustyö toteutettiin everstin veljen Axel Gabriel Leijonhufvudin piirustusten mukaisesti. Hän oli tehnyt kolme vaihtoehtoista suunnitelmaa, joista kaksikerroksinen puinen vaihtoehto - peilikuvana - valmistui 1807 tienoilla. Pääsisäänkäynnin kohdalla oleva Boije-suvun vaakunalla varustettu frontoni lienee myöhempää vaihetta. Alkuaan fasadin keskikohdalla on ollut kolme suurehkoa lunetti-ikkunaa. Päärakennuksessa tehtiin 1870 uudistustöitä arkkitehti Nestor Laurenin suunnitelmien mukaan. Tuosta vaiheesta ovat peräisin myös monet uusrenessanssikoristeiset interiöörit. 1890-lvulla julkisivuja modernisoitiin arkkitehti K.A. Wreden piirustuksilla, alkuperäinen osittain rustikoitu vuorilaudoitus ja ikkunain kehyslaitteet säilyivät kuitenkin uusien koristeaiheiden taustana. Tuolloin rakennettiin pitkille julkisivuille kaksikerroksiset, runsaasti koristellut kuistit. Ne poistettiin 1940-luvun lopussa ja julkisivujen uusklassillinen vuoraus ja yksityiskohdat paljastettiin (arkkitehti Olavi Sahlberg). Luonnoksen julkisivujen palauttamiseksi oli tehnyt aikaisemmin myös Armas Lindgren. Pihan puoleinen pylväikkö on rakennettu 1950 (Olavi Sahlgren). Huomiota kiinnittää julkisivuvuorauksen analogisuus Lohjan Kirkniemen kanssa. Hakoisten linnavuorta käytettiin todennäköisesti puolustustarkoituksiin jo esihistoriallisella ajalla. Varustuksia vuorelle rakennettiin ilmeisesti 1200- ja 1300-luvulla. Linnoitukseen kuuluivat kehämuurin ja vallihaudan ympäröimä päälinna, jossa sijai…
kunta: k165
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

kauppalat (hallintoalueet)
created: 2012-05-28T12:00:31.766+00:00
modified: 2012-05-28T12:00:32.212+00:00
preferred label: market towns @en
preferred label: köpingar @sv

Apajalahti, Asko
type: Nayttelija

description: Luku Murha dubletissa kertoo Minna Craucherista, hänen salongistaan ja murhastaan.
references: i3074
relation: Craucher, Minna

Kallion kirjasto
type: Kirjasto
is part of: Fleminginkatu
is part of: i41
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1836302473372
long: 24.953603573469

Kalkkikallio
type: MuuPaikka
is part of: Puistola
lat: 60.2748146547647
long: 25.0688288254795

metadescription 9334
modified: 2010-09-17T11:07:20+0300

metadescription 6830
modified: 2010-02-03T17:06:13+0300

Paajanen
type: Muusikko

description: Tuomiokirkon kellotorni
references: Helsinki-tiloja
spatial: Tuomiokirkko

Harjunpää ja rautahuone
type: Dekkari
description: Rikosylikonstaapeli Harjunpäätä työllistävät murhattujen naisten tapaukset, jotka näyttävät liittyvän toisiinsa.
language: fin
relation: Timo Harjunpää
spatial: i9430
spatial: i9431
spatial: i32
spatial: Pääpostitalo
spatial: i7107
temporal: i116
kirjoittaja: i1570
lisatietoa: Mestarin odotetussa uutuudessa Harjunpää kohtaa suljettujen huoneiden salaisuudet Rikosylikonstaapeli Timo Harjunpää on ollut heleänä alkukesän päivänä keikoista vaikeimmalla, selvittämässä pienen lapsen kuolemaa, kun hän saa hälytyksen Töölöön. Kauniissa arvoasunnossa on muutaman päivän kuolleena olleen naisen ruumis. Mitään epäilyttävää ei näy, kunnes poliisit huomaavat vainajan käsissä sitomisen jäljet. Kolmikymppisellä Orvolla on monta roolia. Työssään hierojana hän parantaa ihmisten vaivat, kotona isoisän ja äidin luona hän on surkimus ja nöyrä käskyläinen. Jotkut varakkaat naiset tuntevat hänet vain herra H:na, rakkauden ammattilaisena. Orvo on saanut ensimmäisen keikkansa sattumalta tapaamaltaan Kurrelta, mutta hän ei tiedä minne kaikkialle Kurren verkot ulottuvat. Seksuaalinen väkivalta on kulissien takaista todellisuutta, myös naiset voivat tehdä julmia tekoja. Matti Yrjänä Joensuu (s. 1948) kuvaa ihmismielen pimeimpiä puolia psykologisen tarkasti ja pelottavan realistisesti. Valoa synkän maailman keskelle tuo Orvon ja hänen pyörätuoliin sidotun nuoren asiakkaansa Neean pakahduttavan kaunis rakkaustarina. (www.otava.fi)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Observatorio
type: Rakennus
alternative: Tähtitorni
is part of: Tähtitorninvuori
is part of: i35
lat: 60.1619920439317
long: 24.9516370383952

metadescription 7639
modified: 2009-11-02T17:31:19+0300

bibliographic citation: Helsinki on aina Helsinki
references: i428
spatial: Helsinki yleisesti

metadescription 9594
modified: 2011-04-21T13:10:23+0300

Helsinki haiku
type: Viihdemusiikki
language: MuuKieli
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i529
lisatietoa: Amerikansuomalaisen Aina Swan Cutlerin Helsinki-aiheisiin haikurunoihin sävellettyä lauluja
saveltaja: i9023

description: Kuvanveistäjä Laila Pullinen
references: Pullinen, Laila
spatial: Maila Talvion muistomerkki

Raivio, Antti
type: Kirjailija

Domus Litonii
type: Rakennus
alternative: Litoniuksen talo
alternative: Aleksanterinkatu 50
is part of: Kluuvi
lat: 60.1685903043108
long: 24.9435379040616

metadescription 7899
modified: 2010-02-04T16:48:37+0300

metadescription 2131
modified: 2010-09-17T11:00:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1690560~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1720364~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1774315~S9*fin

metadescription 437
modified: 2010-06-02T12:26:23+0300

Moskova
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i335
saveltaja: i8794

Saariniemenkatu 8
type: Osoite
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1785161412038
long: 24.9462473955871

Juutalaisuus Helsingissä
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: i6481
temporal: i106
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: i105
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i115
temporal: i107
temporal: i114
temporal: 1700-luku
temporal: i109

metadescription 7541
modified: 2010-02-04T16:47:46+0300

bibliographic citation: Niin silti gimis on stadi, siks toivomus snadi, et saisin viel gartsoillas luudaa
references: i827
spatial: Helsinki yleisesti

Linkola, Jukka
type: Muusikko

bibliographic citation: "Keränen istui vastaanottotiskin takana ja opetteli ilmeitä." (s. 92)
description: Tänne majoittuu ulkomainen filmi-ryhmä Marlon Brandoineen, Al Pacinoineen ja Coppoloineen.
references: i1499
spatial: Kalastajatorppa

bibliographic citation: Oletteko käyneet Ellin boksissa Toisella linjalla?
references: Ellin boksissa
spatial: i6529

Itäisen Kylpyläpuiston huvila-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hangon Itäisen kylpyläpuiston huvila-alue heijastaa poikkeuksellisella tavalla Hangon merkitystä kylpyläkaupunkina sekä I maailmansotaan asti jatkunutta ns. suurhuviloiden ja pensionaattien rakentamisjaksoa. Alue on Turun Ruissalon ohella Suomen edustavin esimerkki 1800-luvun lopun suurhuvila-alueesta. Kylpylä- ja huvilakaupunginosa myötäilee Hangon pitkää hiekkarantaa satama-alueen ja kallioiseen maastoon sijoitetun ruutukaavakaupungin itäpuolella. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkuvuosina rakennettu alue käsittää suuria, kaksi- ja kolmikerroksisia hirsirakenteisia hoitoloita ja huviloita erkkereineen, parvekkeineen, torneineen ja kuisteineen. Julkisivuja elävöittävät lisäksi rikkaat listoitukset ja puuleikkaukset. Osa huviloista on tunnettujen arkkitehtien kuten Theodor Höijerin, Waldemar Aspelinin ja Wivi Lönnin suunnittelemia. Huvila-alueeseen liittyy Ison Kolalahden rantapromenadi ja sen päätteenä kallioisessa niemenkärjessä sijaitseva kesäkahvila. Hangon kylpylään liittynyt kasino ja voimistelusali ovat säilyneet. Kasino on nykyasussaan pääosin vuoden 1910 laajan muutostyön (W. Aspelin) tulosta. Kylpylään kuuluu jo alun alkaen laaja puistoalue, johon liittyy tien pohjoispuolella Puistolampi. Puistovuorenniemellä on Neuvostoliiton Moskovan rauhansopimuksen 1940 nojalla perustetun tukikohdan kantalinnoitettuja betoni- ja kivirakenteisia asemia. Ks. Hankoniemen sotahistorian kohteet.
alue: 59.823026787,22.972462907 59.823291130,22.971295010 59.824599808,22.972171126 59.826426379,22.977745166 59.826787014,22.977239980 59.827881627,22.979905512 59.829343165,22.987392365 59.829260746,22.989227159 59.828872403,22.989017104 59.829253412,22.995840231 59.828712736,23.002560595 59.826728658,23.010076794 59.825890028,23.011238004 59.823049060,23.010284710 59.821857097,23.005986332 59.823373760,23.000805286 59.825856432,22.998728502 59.825755681,22.988415409 59.820422117,22.987263088 59.819061392,22.982374320 59.822354496,22.971955099 59.823026787,22.972462907
historia: Hangon kaupunki perusti 1878 valtion tuella merikylpylän, jotka olivat 1800-luvun alussa suosittuja terveydenhoitopaikkoja. Kylpylä, ravintola tanssisaleineen (Kasino) sekä puisto liikuntapaikkoineen rakennettiin Hankoniemen etelärannalle, Kolalahden rantaan. Kylpyläkokonaisuus purettiin asteittain 1944-1950. Kaupunki palstoitti merikylpylän yhteyteen, Tammisaareen johtavan maantien (nyk. Appelgrenintie) varteen suuren joukon huvila- ja hoitolapalstoja, joista ensimmäiset huutokaupattiin 1880. Vuonna 1897 huvila-aluetta laajennettiin itään päin pitkin merenrantaa. Vilkkain huviloiden rakentamisaika oli 1880-luvun loppupuolelta 1890-luvun alkuun. Kaupungin asemakaava-alueen ulkopuolella sijaitsevia palstoja ei koskenut kaupungin rakennusjärjestys, mikä mahdollisti jopa kolmikerroksisten puutalojen rakentamisen. Rakennuttajina olivat varakkaimpien hankolaisten lisäksi myös muualla asuvat, joista kaukaisimmat olivat pietarilaisia. Alueen huviloissa ja pensionaateissa majoitettiin kylpylävieraita. Osa huviloista oli ainakin osittain teollisesti valmistettuja. Höyrysahat aloittivat 1800-luvun loppupuolella rakennusosien koneellisen valmistuksen. Hangon Höyrysahan ja puusepäntehtaan rakennusmestarit laativat myös huviloiden piirustuksia.
kunta: k078
paikan tyyppi: hotelli
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: matkailurakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kaarlenkuja
type: Katu
is part of: i42
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
lat: 60.1874627944636
long: 24.9526342275277

metadescription 9830
modified: 2012-05-08T15:47:51+0300

Viinikka-Nekalan pientaloalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Viinikan ja Nekalan omakoti- ja pienkerrostaloalueet ovat 1900-luvun alkupuolen ja jälleenrakennuskauden korkeatasoisesti suunniteltuja, osittain kunnallisen asuntotuotannon turvin toteutettuja asuinalueita. Viinikan kirkko on ensimmäinen suomalainen kirkkorakennus, jossa saman katon alle yhdistettiin kirkkosali, seurakunnallinen työkeskus ja pappila. Viinikan pientaloalueen rakennuskanta muodostuu kadun varteen tiiviisti rakennetuista satulakattoisista yhden tai useamman perheen taloista ja kahdesta säilyneestä kunnallisesta rivitalosta. (Birger Federley 1919). Ainakin osa rakennuksista on rakennettu Lapin ja Viinikan kaupunginosiin rakennettavien työväenasuntojen suunnittelukilpailusssa palkittujen ehdotusten mukaan. Toinen julkinen rakennus alueella on Nekalan koulu, jonka on suunnitellut kaupunginarkkitehti Bertel Strömmer 1932. Alueen etelälaidalla olevaan 1930-luvun dekoratiivista klassismia edustavaan, vaaleaksi rapattuun ja suorakaiteen muotoiseen Viinikan kirkkoon liittyy pääsisäänkäynnin vieressä korkea kellotorni. Seurakuntasali ja muut seurakuntatilat on ryhmitetty suljetun sisäpihan ympärille. Teräväkylkisen kolmion muotoisen rakennuskompleksin kulmia korostavat matalat kahdeksankulmaiset tornit. Tunnelmaltaan vaikuttavassa kirkkosalissa katseet kohdistuvat pulipyöreään kuoriapsidiin, jossa on kuvanveistäjä V.R. Rautalinin tekemä suurikokoinen kullattu Kristus-veistos. Korkealle kohoavan sisäkaton neljässä pienessä kupolissa on koristetaiteilijoiden Eino Rapp ja Eino Kauria tekemät tyylitellyt evankelista-aiheiset maalaukset. Nekalan pientaloalue on asemakaavoitettu Viinikan omakotialueen täytyttyä. Alueelle on rakennettu talvisodan jälkeen pientaloja ns. ruotsinavun turvin sekä Nekalan asevelikylä, joka rakennettiin arkkitehti Alvar Aallon tyyppipiirustuksia käyttäen. Asevelikylä koostuu pienistä puusta rakennetuista satulakattoisista kahden perheen omakotitaloista, joita on 14 kahdessa rivissä. Taloilla on yhteinen sauna-, pesutupa- ja mankelirakennus…
alue: 61.482140103,23.782520212 61.482370767,23.776595643 61.488693495,23.779614495 61.489732628,23.781188798 61.489857964,23.782033861 61.490034010,23.782747681 61.490013234,23.784709987 61.489897132,23.786672976 61.489523513,23.786692167 61.489182454,23.787143343 61.489350995,23.788206519 61.489218338,23.789770361 61.489276620,23.791516003 61.489175367,23.792896656 61.488651743,23.793515501 61.488032041,23.793735698 61.486671639,23.792138845 61.483116256,23.803245431 61.482894600,23.802929916 61.482339065,23.803565063 61.480050070,23.803762477 61.480009318,23.803097794 61.477230066,23.803282321 61.477212122,23.802475768 61.476002223,23.802574548 61.476051331,23.798153083 61.482705963,23.797917058 61.482140103,23.782520212
historia: Ns. Hatanpään hoitokunta alkoi suunnitella työväen omakotitaloalueen perustamista Viinikanjoen eteläpuolelle sen jälkeen kun Tampereen kaupunki oli ostanut Hatanpään kartanon alueen 1913. Alueen asemakaava laadittiin 1914 ja ensimmäiset omakotitalot valmistuivat kaupungin vuokratonteille 1915. Tampereen ensimmäiset täyskunnalliset asunnot, 48 keittiön ja asuinhuoneen käsittävää asuntoa rakennettiin kolmeen arkkitehti Birger Federleyn suunnittelemaan rivitaloon Viinikkaan 1919. Niistä kaksi on jäljellä kolmannen tuhouduttua tulipalossa 1933. Viinikan asutus laajeni tasaisesti seuraavina vuosikymmeninä ja 1940-luvun loppuun mennessä Viinikka oli täyteen rakennettu. Viinikan kirkko, työkeskus ja pappila rakennettiin yleisen arkkitehtikilpailun 1927 voittaneen arkkitehti Yrjö Vaskisen tekemän ehdotuksen mukaan. Rakennukset valmistuivat 1932. Tavoitteena oli jo alusta alkaen ollut Viinikan esikaupunkia hallitseva eheä ja kiinteä kokonaisuus. Viinikan asemakaavaa laajennettiin jo 1923 Nekalaan. Aluetta laajennettiin edelleen 1927, 1935 ja 1939. Nekalan alueelle sijoitettiin talvisodan jälkeen Ruotsista saadun avun turvin rakennettuja taloja ns. Ruotsalaiskylä. Nekalan asevelikylän rakentamisesta vastasi Tampereen aseveliyhdistys. Talojen piirustukset tilattiin arkkitehti Alvar Aallolta ja A. Ahlström Oy:n Varkauden talotehdas valmisti rakennusten puuosat. Talkoovoimin rakennetun asevelikylän vihkiäisiä vietettiin 1943.
kunta: k837
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vanhaväylä 5
type: Osoite
is part of: i81
is part of: i8006
lat: 60.1918835774258
long: 25.0573250620733

bibliographic citation: "Corona hehkui keltaista kutsuvaa valoa niin kuin aina. Sisältä kantautui rahiseva suomi-iskelmä, Topias oli työvuorossa." (s. 29) "Corona oli hämärä, kylmästä ulkoilmasta sisälle valuneet ihmiset punaposkisia ja äänekkäitä. Nurkassa istui valokuvaaja Riipinen. Hänen poskensa olivat kuopalla ja silmänsä kiinni. Pelipöytiin jonotettiin tunteja. Biljarditiskin hoitaja oli tumma pienikokoinen nainen, joka hakkasi pelissä kaikki. Nyt hän rökitti kahta korstoa pussittamalla palloja tiukoilla kierteillä." (s. 143) "Matti Pellonpään surulliset silmät katselivat seinältä. Hän näytti siltä kuin olisi tiennyt jotain enemmän mutta väsynyt kesken kaiken." (s. 144)
description: Corona Barilla on keskeinen rooli romaanin tapahtumille. Baari on elokuvia harrastavan päähenkilön, Saaran, kantapaikka ja tarinan kuluessa hän vierailee baarissa useampaankin otteeseen. Romaani myös lähtee liikkeelle Coronasta: Saara on ollut lasillisella avomiehensä Mikaelin kanssa, poistunut hetkeksi naistenvessaan ja kun hän palaa on Mikael kadonnut. Yöstä aamuun on kiehtova ja omaperäinen romaani eron jälkeisestä surutyöstä.
references: Yöstä aamuun
spatial: Corona Bar

metadescription 2985
modified: 2010-09-17T11:04:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1487080~S9*fin

description: Vapaamuuraripöytä, josta Vicke Pettersson kertoo artikkelissaan Kaksi tarinaa vanhoilta ajoilta on Kasvitieteellisessä puutarhassa.
references: i5173
spatial: i6982

Salpalinja (Kirppu)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.793697361,27.802792357 60.797441525,27.803135852 60.800549805,27.800838813 60.803028420,27.801733820 60.803558920,27.804955896 60.802945741,27.808732533 60.800280973,27.815082052 60.796515297,27.814944752 60.791587632,27.808279735 60.792011774,27.805457668 60.793697361,27.802792357
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k405
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Jos menisi vaikki Beefiin pelaamaan parit rundit pöytäfudista. Ei tarvitsisi ajatella mitään. Pää putsaantuisi. - No voi helvetti, Henri kiroili ääneen viiden minuutin kuluttua kiskoessaan kaksin käsin kapakan ovea. Ei auttanut, ovi pysyi suljettuna ja avautuisi vasta puolen tunnin kuluttua. Hän mietti hetken ja käveli sitten parin korttelin päähän Stageen. "Varsinainen räkälä", Sampo oli määritellyt kyseisen baarin. Just siks, Henri ajatteli, haki tiskiltä oluen ja asettautui korkealle jakkaralle ikkunan eteen.' (s. 212)
description: Henri päättää kiskaista muutaman tuopin maanantain kunniaksi.
references: i9440
spatial: Rock Bar The Stage

metadescription 8252
modified: 2009-12-30T16:28:57+0300

metadescription 54
modified: 2009-04-29T08:22:30+0300

bibliographic citation: " - -, ja me syleilimme toisiamme tuulisella Kauppatorilla ja poskemme kastuivat kyynelistä ja merileijonien ruiskuttamista vesiryöpyistä." (s. 84)
description: Havis Amandan patsaalla Brita ja Henrik tapaavat uudestaan ja päättävät karata estääkseen Britaa pilaamasta elämäänsä avioliitossa miehen kanssa, jota ei rakastanut. Tämä romanttinen hanke ei kuitenkaan toteutunut.
references: i2609
spatial: Havis Amanda, patsas

Åström, Emma Irene
type: Akateeminen henkilö
spatial: i6830

Yksityisetsivä Herbert Höpö ja tapaus Karhu
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
description: Herbert Höpö selvittää kotiinsa ilmestyneen Karhu K. Karhun tapausta.
language: fin
spatial: i9491
spatial: i9043
temporal: i116
kirjoittaja: i1857

metadescription 6557
modified: 2010-02-02T18:01:18+0300

description: Kirkon arkkitehti yhdessä Keijo Laineen kanssa
references: Silvennoinen, Lauri
spatial: i7492

metadescription 8846
modified: 2010-03-19T12:29:08+0300

bibliographic citation: "Läheisen kotitaloni Porthaninkatu 17:n pihalta ovat jo aikaa kadonneet niin hiekkalaatikko kuin keinut. Kukaan ei niitä enää käyttänyt. Miten ennen olikin toisin. Joka pihalle meitä lapsia riitti ja jengit olivat todella isoja, keskinäiset tappelut alituisia." (s. 149)
description: Hannu Mäkelän lapsuudenkoti sijaitsi tässä osoitteessa.
references: Elävät ja kuolleet
spatial: Porthaninkatu 17

Helsingfors
type: Viihdemusiikki
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: i114
esittaja-musiikki: i193
esittaja-musiikki: i6734
saveltaja: i7640

metadescription 7008
modified: 2010-02-08T11:47:02+0300

bibliographic citation: Ja suuntana Stockan vintti
references: i943
spatial: i6647

Pandora: Hullu kirja
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Maunula
temporal: i114
kirjoittaja: i2078

Munkkivuoren ostoskeskus
type: Rakennus
alternative: Raumantie 1
is part of: i13
lat: 60.2059122541544
long: 24.8774123751646

metadescription 7268
modified: 2010-02-02T15:32:03+0300

Elokuvateatteri Joukola
type: MuuPaikka
alternative: Joukola, elokuvateatteri
alternative: Elokuvateatteri Atlantis
is part of: Elokuvateatteri Atlantis
is part of: i35
is part of: Kapteeninkatu 26
lat: 60.1590045857366
long: 24.9458721291846

Kauklahden rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kauklahden asema on 1903 liikenteelle avautuneen Helsingin ja Turun välisen rantaradan tyypillinen pieni asema edustavine asuinalueineen. Kauklahden asema muodostuu kahdesta maantien jakamasta osasta: asemarakennuksesta tavarasuojineen ja asuinalueesta. Kauklahden rautatieasemalla on asemarakennus tavarasuojineen. Bruno Granholmin suunnittelema puinen asemarakennus ei enää ole rautatieliikenteen käytössä, vaan alueella on odotustilana uusi laiturikatos. Edustavalla asuinalueella on kolme asuinrakennusta, joista kaksi on aseman rakentamisen ajalta ja yksi 1950-luvulta sekä viisi talousrakennusta.
alue: 60.188825507,24.596185245 60.190187054,24.600405359 60.189752078,24.601010139 60.188409322,24.596740781 60.188825507,24.596185245
historia: Rantarata Helsingistä Turkuun linjattiin Espoon halki Suuren Rantatien eteläpuolelta ja Kauklahden kylän kautta. Kauklahden asema valmistui 1903, jolloin rata avattiin liikenteelle. Kauklahti oli aluksi Espoon keskeisin asema ja se arvotettiin IV luokkaan. Myöhemmin se menetti merkitystään suhteessa kirkonkylän ja Grankullan (Kauniainen) asemiin.
kunta: k049
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9557
modified: 2011-03-09T15:24:02+0300

description: Romaanin päähenkilö asuu Toukolassa, Borneontie kolmosessa.
references: Syvyyden avaimet
spatial: i53

Ullanlinnan kylpylä
type: Rakennus
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1552229015382
long: 24.9592646155545

Tuomarniemen metsäopisto (Miilumaja)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tuomarniemi on osoitus valtiovallan harjoittamasta valtakunnallisesta laitos- ja opistorakennustoiminnasta 1900-luvulla. Tuomarniemen perustaminen liittyy maatalousoppilaitosten ja ammatillisen koulutuksen ensimmäiseen laajempaan perustamiskauteen 1900-luvun vaihteessa. Tuomarniemen metsänvartijakoulun alkuperäiset yhtenäiseen jugendtyyliin rakennetut opisto- ja asuinrakennukset muodostavat kokonaisuuden metsäisellä Hankaveden niemekkeellä entisen tuomarin virkatalon paikalla. Alueella on säilynyt 1900-luvun alun rakennuskantaa mm. opiston ensimmäinen koulurakennus vuodelta 1904, L -kirjaimen muotoinen kurssirakennus 1905, arkkitehti A. E. Kranckin 1914 suunnittelema yksikerroksinen Oppilasrakennus, johtajan asuinrakennus 1914, metsänhoitajan huvilamainen asuinrakennus 1914 sekä toinen opettajan aumakattoinen asuinrakennus 1924. Metsäopistolle tarpeellisia erityisrakennuksia ovat käpylato 1904 ja lämmitettävä käpykaristamo käpylatoon johtavine käpykouruineen 1928. 1890-luvulla rakennettu terva-aitta on ainoa tuomarin virkatalosta säilynyt rakennus. Tuomarniemen pihapiirissä on puulajipuisto, jossa on edustettuna noin 80 kotimaista ja ulkomaista puu-ja pensaslajia. Opetusmetsää oppilaitoksella on yli 800 ha kolmella tilalla Hankaveden ja Ouluveden kylissä. Maastossa tapahtuvaan opetukseen liittyy Miilukankaalla oleva Erik Lönnrothin 1910-luvulla rakennuttama Miilumaja, jota on käytetty tukikohtana, kun majan lähellä poltettiin opetustarkoituksessa miilu- ja tervahautoja. Opiston pihapiiriä on myöhemmin täydennetty uudella päärakennuksella, konehallilla, liikuntahallilla ja henkilökunnan asuinrakennuksella.
alue: 62.567984670,24.132200679 62.567733330,24.131151802 62.567487882,24.131252213 62.567421658,24.130607104 62.567843496,24.130489676 62.568207843,24.131872520 62.567984670,24.132200679
historia: Vuonna 1899 valtion metsäkomitea ehdotti, että Evon metsäkoulun lisäksi tuli perustaa uudet metsäkoulut Keski- ja Pohjois-Suomeen, jotta maan eri osien tarve tulee tyydytettyä. Alkunsa saivat Ähtärin Tuomarniemen, Pieksämäen Nikkarilan ja Rovaniemen koulut. Tuomarniemen metsänvartijakoulu perustettiin 1903 Jyväskylän tuomiokunnan tuomarin virkatalon maille. Ensimmäiset rakennukset valmistuivat 1904, varsinaisesti alue rakennettiin 1910-luvulla yleisten rakennusten ylihallituksessa laadittujen piirustusten mukaan. Koulun opetustarpeisiin hankittiin Ähtäristä tiloja koulun harjoitusmaiksi, joilla tehtiin mittavia metsänuudistuskokeita. Koulun vaikutuksesta Ähtärissä kasvaa metsikköinä mm. lehtikuusta ja monia ulkomaisia puulajeja. Opetus muuttui metsänvartijakoulusta metsäkouluksi ja opistoksi. Opisto siirtyi 1997 valtiolta Seinäjoen ammatillisen korkeakouluopetuksen kuntayhtymälle.
kunta: k989
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Hän katsoi Puistokadulle. Kadun ja puiston välissä kulki siihen aikaan rautatie. Juuri sillä kohtaa, missä Raatimiehenkatu yhtyy Puistokatuun, oli ylikäytävä, ja siinä oli aikoinaan kolme pientä poikaa jäänyt junan alle ja kuollut. Heidän äitinsä piirsi maahan kiskojen väliin kolme ristiä, ja vuosien mittaan ristit olivat vain syventyneet syventymistään." (s. 52)
references: i7759
spatial: i7385

Seitapaikat (Näkkälän seita)
type: AreaOfInterest
alue: 68.594054012,23.573800501 68.594458820,23.572929242 68.595297784,23.574709545 68.594616977,23.576548150 68.593884467,23.574809370 68.594054012,23.573800501
kunta: k047
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7170
modified: 2010-02-02T15:24:50+0300

Suvilahden voimalaitos
type: Rakennus
is part of: i44
lat: 60.1865143277069
long: 24.9719885429132

metadescription 7504
modified: 2010-02-04T16:47:34+0300

Keuruun vanha keskusta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Keuruun vanhassa keskustassa on poikkeuksellisen merkittävää rakennuskantaa. Alueeseen kuuluvat mm. maalauksellinen puukirkko 1700-luvun puolivälistä, maaseudun komeimpiin lukeutuva uusgoottilainen tiilikirkko korkeine torneineen, rautatieaseman seutu sekä empirekauden kirkkoherranpappila pihapiireineen. Keuruun puukirkko ja siihen liittyvä kirkkotarhan porttihuone kuuluvat Suomen kauneimpiin kirkkorakennuksiin. Keurusselän ja Tarhian yhdistävän Lapinsalmen läheisyyteen rakennettussa länsitornillisessa pitkäkirkossa on kolmitaitteinen kuoriseinä ja sivuilla vastakkain sijoitetut runkohuonetta matalammat kylkiäiset. Itäpäässä on kuusikulmainen sakaristo. Länsi- ja eteläovien edessä on ulkoportaiden suojaksi rakennetut avokuistit. Kirkkosalin yhtenäinen holvaus luo sisätilaan ristikirkon vaikutelman. Interiöörin yleisilme, sisustus ja kepeät rokokoopiirteiset maalauskoristelut ovat 1700-luvun lopulta. Penkistö sekä pohjois- ja länsilehterit ovat kirkon rakentamisajalta. Rakennusmestari Matti Åkerblomin tekemä alttarilaite ja saarnastuoli sekä maalarimestari Johan Tilénin tekemä sisäseinien ja holvin maalaus, alttaritaulu sekä saarnastuolin ja lehterinkaiteiden maalaukset valmistuivat 1780-luvulla. Valtatien 23 eteläpuolella oleva entinen Kangasmannilan kirkkoherranpappila on yksi empirekauden merkittävistä pappilarakennuksista. Julkisivujen arkkitehtonisena aiheena ovat voluutteihin päättyvät pilasterit. Pihajulkisivulla on kolme klassillisin koristeaihein elävöitettyä pylväskuistia ja puutarhan puolella kaksikerroksinen avoveranta. Pappilan rakennuskantaan lukeutuu myös mm. kookas kivinavetta. Rautatieasema-alue sijaitsee valtatien ja Haapamäki-Jyväskylä -radan välissä. Osaksi kaksikerroksisessa koristeellisessa asemarakennuksessa on puuleikkauksin korostettu räystäsosa ja julkisivun listoituksessa on kansallisromanttisia yksityiskohtia. Asemankello on säilynyt alkuperäisellä paikallaan. Aseman asuinalueella on mm. ratamestarin talo poikkeuksellisen näyttävine verant…
alue: 62.253797622,24.705727410 62.254759733,24.706544349 62.255000598,24.703545254 62.255770609,24.704185213 62.256755491,24.700373484 62.257746612,24.701812413 62.258114736,24.705517779 62.258056787,24.707449738 62.257830810,24.707548728 62.258047970,24.712182055 62.256266218,24.713210736 62.255370488,24.715248272 62.254541686,24.714165055 62.253955672,24.717586417 62.252945907,24.716199397 62.252469627,24.716119828 62.252573059,24.714554715 62.253303449,24.714640255 62.253055932,24.713339303 62.253049724,24.710441792 62.253797622,24.705727410
historia: 1630-luvulla perustetun Keuruun emäseurakunnan ensimmäiset kaksi kirkkoa sijaitsivat vanhan kirkon kiviaidalla ympäröidyn ja kahdella läpikäytävällä varustetun kirkkotarhan alueella. Vanha kirkko rakennettiin 1756-1758 välisenä aikana rakennusmestari Antti Hakolan johdolla. Uusi kuusikulmainen sakaristo lisättiin kirkon itäpäähän 1830-luvun alussa, jolloin myös ikkunat laajennettiin. Kirkko jäi pois käytöstä 1892. Täpärästi purkamiselta pelastunut kirkko kunnostettiin 1920-luvulla, jolloin myös sen maalaukset restauroitiin. Viimeisin kunnostus tehtiin 1993-1996 arkkitehti Ulla Raholan laatiman suunnitelman mukaan. Maalaukset konservoi Raimo Alakärppä. Vuonna 1812 valmistuneen pappilan suunnitteli on turkulainen rakennusmestari Johan Sundstén. Rakennusrunkoa matalamman itäpäädyn siiven rakennutti rovasti F. H. Bergroth postinhoitaja-tyttärelleen 1870-luvulla. Puutarhan puoleinen kaksikerroksinen avoveranta tehtiin 1899 ja asetuksen vaatima tulenkestävä arkistohuone 1924 pappilan länsipäätyyn. Rakennus muutettiin 1970-luvulla lasten päiväkodiksi ja 2000-luvun alussa ravintolaksi. Pappilan talouspihaa hallitseva 1903 rakennettu kivinavetta uudistettiin jyväskyläläisen arkkitehtitoimisto Myart OY:n tekemien suunnitelmien mukaan mm. taidemuseon käyttöön. Arkkitehti Bruno Granholmin piirustusten mukaan tehty Haapamäki-Jyväskylä-Suolahti -radan asema valmistui 1897. Sen lisäksi alueella on tavaramakasiini sekä asuinrakennuksia talousrakennuksineen. Eräissä rakennuksissa on rautatieläisarkkitehtuurista poikkeavia, paikallisesta puusepän taidosta kertovia yksityiskohtia.
kunta: k249
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sivukuja
type: Dekkari
description: Vauhdikas jännityskertomus, jossa sarjakuvapiirtäjä ajautuu tahtomattaan moottoripyöräjengin tähtäimeen.
language: fin
spatial: Vanhaistentie
spatial: Puistola
spatial: i9551
spatial: Päätön kana, ravintola
temporal: i116
kirjoittaja: i1786
lisatietoa: Sarjakuvapiirtäjä kohtaa jälleen rikolliset Sarjakuvapiirtäjä Ari Aalto päätyy odottamattomasti rikollisten tulilinjalle. Hänen toimittajaystävänsä Eero Räsänen on hairahtunut uhkapeleihin ja velkaantunut pahasti. Moottoripyöräjengi MC Anthrax tulee perimään saataviaan, ja Aalto joutuu pelastamaan Räsäsen perheen väkivaltaiselta yhteenotolta. Räsänen itse on kadonnut maan alle. Myös puolituttu rikospoliisi Palojärvi on hävinnyt kesken tutkimustensa – ja löytynyt myöhemmin henkirikoksen uhrina. Ari Aallosta alkaa tuntua, että hän on ajautunut keskelle rajua peliä. Samanaikaisesti parisuhteen näyttämöllä on tuulista ja työsuunnitelmat romuttuvat. Kujakissan tie vie yhä syvemmälle, kaupungin katujen varjoisille puolille. Kun kaverukset Ari Aalto ja Eero Räsänen viimein kohtaavat, he huomaavat olevansa kaulaansa myöten mukana vyyhdissä, jonka takana on iso kansainvälinen tekijä. Liiga hankkii voittonsa järjestäytyneestä ympäristörikollisuudesta. Kamppailun tuoksinassa Ari Aalto saa huomata, että apua saattaa löytyä yllättävältä taholta. Matti Laine on kirjoittanut jälleen rennon ja vauhdikkaan jännärin. Lennokas sanailu ja mehevät henkilökuvat riemastuttavat, yllättävät käänteet eivät päästä lukijaa otteestaan. (www.gummerus.fi)

metadescription 7764
modified: 2010-09-17T11:25:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1492522~S9*fin

Museokatu 9
type: Osoite
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1750989619311
long: 24.9276167958568

henkilöstötilat
created: 2012-05-29T06:23:29.818+00:00
modified: 2012-05-29T06:23:29.932+00:00
preferred label: personalrum @sv
preferred label: staff rooms @en

Tapulikaupunki
type: Kaupunginosa
lat: 60.2786277928443
long: 25.0263616962601

Tavio, Markus
type: Arkkitehti
spatial: i7483

bibliographic citation: "Hän vei Timothyn katsomaan puiston nurkassa sijaitsevaa kauppias Sederholmin sukuhautaa, joka oli kuin pieni doorilainen temppeli." (S. 192.)
description: Puiston historiasta kertoessaan Antonia saa suudelman.
references: i1902
spatial: i6869

metadescription 8215
modified: 2009-12-30T13:27:42+0300

metadescription 5711
modified: 2010-09-17T11:08:34+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 17
modified: 2009-04-29T12:57:19+0300

metadescription 6186
modified: 2010-09-17T11:16:38+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Sandström, Tuukka
type: Kirjailija

metadescription 8475
modified: 2010-02-02T15:43:52+0300

Alavetelin kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Alavetelin kirkko tapuleineen ja kirkkotarhoineen muodostaa tyypillisen Pohjanmaan jokivarsille 1700-luvun puolivälissä perustetun kappeliseurakunnan kirkkoympäristön. Kirkon ja tapulin nykyasussa näkyvät sekä kirkonrakentaja Matti Hongan että tunnetun pohjalaisen Kuorikosken kirkonrakentajasuvun rakennusvaiheet 1700-luvun puolestavälistä ja 1800-luvulta. Alavetelin empiretyylisen keskikupolikirkon runkona on Matti Hongan rakentama kappeliseurakunnan ensimmäinen kirkko, yksi Pohjanmaan varhaisimmista ulkoviisteillä varustetuista ristikirkoista. Kirkossa on 1800-luvun lopun muutostöistä peräisin oleva halkaisijaltaan hieman ristikeskusta pienempi lanterniiniin päättyvä kahdeksankulmainen kupoli. Myös kellotapuli on rakennettu Matti Hongan johdolla 1764-1767, mutta muotoiltu kokonaan uudelleen 1800-luvun lopun korjauksessa. Kirkkosalia leimaavat kirkon rakentamisajalta peräisin oleva irtaimisto ja esineistö. Barokkiklassistinen saarnastuoli ylisuurine kaikukatoksineen on alaveteliläisen kirkkomaalari Johan Backmanin 1752 tekemä ja kolmea vuotta myöhemmin maalaama. Harmaan, mustan ja valkoisen sävyillä tehty maalaus jäljittelee norsunluuta, marmoria ja ebenholtzia. Kaikukatosta koristavat Backmanin veistokset. Kastemaljan koristeellinen jalusta lienee sekin Backmanin tekemä. Kirkon esineistöön kuuluu ennennäkemättömän suuret, lähes metrin korkuiset messinkilampetit vuodelta 1766 sekä seurakunnan kappalaisena vuoteen 1770 toimineen Anders Chydeniuksen muotokuva. Kirkko, tapuli, kiviaidan rajaama kirkkotarha sekä niiden länsipuolella oleva hautausmaa muodostavat näyttävän kokonaisuuden Ållisbackenin mäellä Perhonjokivarressa.
alue: 63.703504586,23.330631476 63.703614119,23.330448906 63.704230489,23.330074509 63.704628972,23.329949352 63.704981056,23.329618555 63.705522999,23.328939727 63.705752378,23.328606113 63.706016308,23.327964478 63.706516604,23.329347093 63.706710045,23.330090782 63.706575581,23.330461702 63.706040301,23.331500329 63.705776422,23.332035177 63.705374335,23.332748621 63.705000223,23.333315422 63.704832348,23.332640105 63.704605342,23.332133313 63.704463595,23.332169550 63.704339138,23.332207059 63.704320858,23.332170177 63.703774306,23.331220395 63.703504586,23.330631476
historia: Alavetelin seurakunta perustettiin 1752 Kokkolan kappeliksi ja erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1894. Kuntaliitosten seurauksena se on liitetty Kruunupyyn seurakuntayhtymään. Kappeliseurakunnan kirkko rakennettiin 1751-1754 kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla. Alavetelin kirkko oli Hongan ensimmäinen taidonnäyte. Kirkko laajennettiin sisäviisteillä ja varustettiin keskitornilla Intendentinkonttorin 1812 päiväämän piirustuksen mukaan 1817 rakennusmestari Henrik Kuorikosken johdolla. Mikko Karjalahden johdolla tehdyssä uudistuksessa 1889-1891 keskitorni suurennettiin keskikupoliksi ja ulko- ja sisäseinät vuorattiin ponttilautaverhouksella. Tuolloin myös kiinteä sisustus saarnastuolia lukuun ottamatta uusittiin. Matti Hongan johdolla 1764-1767 rakennettu tapuli muutettiin nykyiseen asuunsa Juho Jaakko Kuorikosken korjauksessa 1892. Kirkon sisämaalaus tehtiin 1967 Thorvald Lindqvistin johdolla.
kunta: k288
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8809
modified: 2010-09-17T11:28:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1737698~S9*fin

description: Kirjassa kerrotaan kirkon arkkitehtien, Timo ja Tuomo Suomalainen, elämästä aina Suursaarelle sijoittuvista juurista alkaen.
references: i4294
relation: Suomalanen, Timo

pappilat
created: 2012-05-25T09:54:42.259+00:00
modified: 2012-05-25T09:54:42.382+00:00
preferred label: vicarages @en
preferred label: prästgårdar @sv

Siikala, Kaija
type: Nayttelija

Kotini vuosisadan lopun Helsingissä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6432
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: Ahde-Kjäldman, Aili Salli

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: Hamstern

metadescription 6422
modified: 2010-02-17T10:49:57+0300

Kaasutehtaankatu 1
type: Osoite
alternative: Sörkan kaasukello
is part of: i44
lat: 60.1842063795421
long: 24.9754448433439

description: Balettitanssijat treenaavat ja esiintyvät siellä.
references: i9715
spatial: i7213

Ravintola Töölö
type: Ravintola
alternative: Töölön Akatemia
alternative: Töölö, ravintola
is part of: i23
is part of: i22
lat: 60.1882743905613
long: 24.9174548337055

metadescription 8711
modified: 2010-02-16T13:40:19+0300

metadescription 9186
modified: 2010-06-02T16:18:46+0300

metadescription 6682
modified: 2009-08-04T16:13:51+0300

3T
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
saveltaja: i6658
saveltaja: i121

Schwartzberg, Maria
type: Taiteilija

description: Elämää vihreässä Laaksossa
references: Mannerheimintie 73 1950-2000
spatial: i15

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6871
spatial: i6477

Noll nie
type: Pop / Rock
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i6754
saveltaja: Levander, Max
saveltaja: Nyberg, Fabian

Helsinkifiilinki
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114
esittaja-musiikki: i381
saveltaja: i381

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Pälli)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.840783100,26.198827702 64.839815628,26.194689209 64.843640460,26.188842214 64.844956177,26.192213612 64.844073545,26.194635088 64.842167024,26.196215934 64.840783100,26.198827702
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k889
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7133
modified: 2010-02-02T15:24:40+0300

metadescription 289
modified: 2010-02-04T16:41:45+0300

Vepsäläinen, Jussi
type: Kirjailija

laituri
created: 2012-05-28T11:34:01.43+00:00
modified: 2012-05-28T11:34:01.548+00:00
preferred label: pier @en

Viimeinen kesä
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Hietalahdenranta
spatial: Sinebrychoffin puisto
temporal: i116
esittaja-musiikki: i885
saveltaja: i885

metadescription 9422
modified: 2010-10-08T12:58:08+0300

metadescription 7393
modified: 2010-02-02T15:32:21+0300

Koskenkylän ruukinalue (ruukinalue)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suuren rantatien varrelle Forsbynjoen alimman kosken rannoille sijoittunut Koskenkylän ruukinalue sahoineen, uudempine teollisuusrakennuksineen, puiston ympäröimine kartanoineen, konttoreineen ja työväenasuntoineen on yhä toimiva historiallinen teollisuusalue. Entinen saharakennus on ensimmäisiä tiili- ja betonirakenteisia sahoja Suomessa. Ruukinkartanon jugendtyylinen, ruotsalaisen arkkitehti John Settergrenin 1907 suunnittelema päärakennus on arkkitehtuuriltaan merkittävimpiä jugendkauden kartanorakennuksia Suomessa. Kuutiomaiseen kaksikerroksiseen runkoon liittyy matala siipiosa ja kaarevapäätteinen torni. Rakennuksen puutarhan puoleinen julkisivu liittyy graniittikaiteilla rajattujen terassien välityksellä geometrisesti järjestettyyn puutarhaan, jota varten ovat suunnitelmia laatineet sekä Paul Olsson (1919, 1930) että Bengt Schalin (1934). Osana puistoa on korkea metsäinen mäki hautakappeleineen. Ruukin kirkon paikkaa osoittamaan on pystytetty muistokivi. Forsbyn ruukinkatu muodostuu alueen halki kulkevasta Suuresta Rantatiestä, keskiaikaisperäisestä Turusta Viipuriin johtavasta maantiestä. Se on puustoineen yhtenäinen kokonaisuus huolimatta eri-ikäisestä rakennuskannasta. Kosken länsirannalla ns. Kuninkaanmäellä ja vanhan maantien varrella on useita suuria työväenkasarmeja 1800- ja 1900-lukujen vaihteen tienoilta sekä eri-ikäisiä pienehköjä työväenasuntoja, joista vanhimmat ovat 1700-luvulta. Yläruukista on säilynyt vain vähäisiä vasarapajojen ja voimakanavien raunioita ruukinalueen pohjoispuolella olevassa koskipaikassa.
alue: 60.506532734,25.952253293 60.503736124,25.948005881 60.504036968,25.946595442 60.502855458,25.945443514 60.502064186,25.949347940 60.500265465,25.954816847 60.500222154,25.954731920 60.500050448,25.954564662 60.497588754,25.961208252 60.497193977,25.954311280 60.493853859,25.946732656 60.492149452,25.946701667 60.492392021,25.945053021 60.492862082,25.939856148 60.493327115,25.934054856 60.494282046,25.931829054 60.496057041,25.936118604 60.500103449,25.940712614 60.503794496,25.939709712 60.507686770,25.943178056 60.508110583,25.946056205 60.507514322,25.949555364 60.506532734,25.952253293
historia: Kreivi Lorenz Creutz sai luvan perustaa Forsbyn ruukin Forsbyn rälssisäterin maille Pernajaan vuonna 1682. Forsbyn Alaruukki oli ruukkitoiminnan varsinainen keskus. Vanhan ruukinpadon paikalla ollut tukeva, säännöllisistä lohkokivistä tehty pato purettiin osittain 1990-luvulla ja koski on palautettiin luonnontilaan. Pikkuvihan aikana (1742-1743) Turun-Viipurin valtatien varrella sijaitseva ruukki kärsi huomattavia vahinkoja ja sen toiminta oli pysähdyksissä vuoteen 1746. Koskenkylän hopea mainitaan ensimmäisen kerran 1607, viimeisen kerran hopeaa louhittiin 1700-luvun puolivälissä. Rautaruukin toiminta lakkasi 1828 ja 1870-luvulla aloitettiin sahatoiminta uudelleen. Saha, mylly ja useita muita rakennuksia paloi 1873, mutta ne rakennettiin uudelleen. Vuonna 1682 perustetun Forsbyn ruukin yhteyteen rakennettiin ilmeisesti heti saha. Saha perustettiin virallisesti 1736. Porvoolaisen kauppaliikkeen harjoittaja Johan Askolin (1846-1912) hankki 1880 Forsbyn eli Koskenkylän entisen ruukinkartanon ja sahan. Turbiineilla toiminut Koskenkylän vesisaha purettiin 1913 ja korvattiin modernilla höyrysahalla. Kauppaneuvoksen elämäntyötä jatkoi Toiminimi Joh. Askolin, joka keskitti yhtiön toimintaa entisestään sahaukseen, vuodesta 1952 yksinomaan Isnäsin sahaan.
kunta: k434
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Paavalin kirkko
type: Kirkko
is part of: i46
lat: 60.19799764209
long: 24.9591706436699

metadescription 7727
modified: 2010-02-02T15:40:04+0300

Aleksanterinkatu - vallan vaiheita
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
spatial: i6665
temporal: i106
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i108
temporal: 1990-luku
temporal: i116
temporal: i105
temporal: i114
temporal: i115

metadescription 9682
modified: 2011-06-20T14:16:52+0300

Mynämäen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mynämäen keskiaikainen kirkko kuuluu maaseudun mahtavimpiin ja sen erikoisuutena on länsipäähän suunniteltu massiivinen tornirakennelma. Kirkon kuorissa oleva Henrik Flemingin ja hänen vaimonsa Ebba Bååtin hautamuistomerkki on barokin kuvanveistotaiteen hienompia esimerkkejä Suomessa. Mynämäen kirkonkylä sijaitsee viljelysalueen keskellä Mynäjoen varrella. Kirkko on poikkeuksellisen kookas hallikirkko. Runkohuonetta vanhempi sakaristo on pohjoisseinän itäpäässä. Kuoripäädyssä ei ole tiilikoristelua ja kuori-ikkuna on kolmiosainen. Sivuseiniä jäsentävät tukipilarit. Länsipäädyssä olevaa lähes runkohuoneen levyistä ja sen tasakerran korkuista torninjalkaa kattaa runkohuoneen kanssa yhteinen vesikatto. Kolmilaivaisessa ja viisitraveisessa kirkkosalissa on jyhkeät nelikulmaiset pilarit ja tasakorkeat ristiholvit. Keskilaiva on sivulaivoja kapeampi. Keskiaikaiseen esineistöön kuuluvat alttaripöydän kalkkikivilevy, kalkkikivinen kasteallas sekä lukuisat keskiaikaiset veistokset ja antemensalen osat. Suurvalta-ajalta on peräisin saarnastuoli sekä kaksiosainen Henrik Flemingin (k. 1650) ja hänen vaimonsa Ebba Bååtin maallisen elämän katoavuutta kuvastava hiekkakivinen hautamuistomerkki sekä siihen liittyvä kookas epitafi. Kirkkomaata reunustaa kylmämuurattu kiviaita. Mynämäen pappila sijaitsee kirkon itäpuolella Mynäjoen varrella. Pappilan nykyinen päärakennus on vuodelta 1866.
alue: 60.678809727,21.988773180 60.680532640,21.988681398 60.680482291,21.995486364 60.680280461,21.996334393 60.679930661,21.996408954 60.678973589,21.994961990 60.679295212,21.992932403 60.679112205,21.991512581 60.678747751,21.990613044 60.678809727,21.988773180
historia: Mynämäki mainittiin säilyneissä asiakirjoissa ensi kerran seurakuntana 1309 ja pitäjässä sijaitsi kirkko saman vuosisadan puolimaissa. Keskiaikaisen kivikirkon sakaristo rakennettiin ennen päälaivaa. Kirkon kiinteä sisustus uusittiin ja ikkunat laajennettiin 1865. Kirkko korjattiin nykyasuunsa arkkitehti Olli Kestilän suunnittelemassa restauroinnissa 1959-1960.
kunta: k503
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Väärän maan vainaja
type: Dekkari
language: fin
relation: i9046
spatial: Liikuntamylly
spatial: Luck Lady
spatial: i70
temporal: i1105
kirjoittaja: i2324
lisatietoa: ”Pesumummon poika”, Anastasia Putro hyväilee sanoillaan Viktor Kärppää, vanhan perheystävän lasta. Mutta Viktorilla on tuomisinaan suruviesti: Putrojen poika Roman on kuollut, tapettu. Roman ei ollut miehistä parhaita, mutta vainaja ansaitsisi kunniakkaan levon. Romanin iäisyysmatka on kuitenkin mutkikas, ja kuolleita kammoksuva Viktor joutuu saattajaksi. Mikä Roman Putro oli oikein miehiään, kuka hänet tappoi ja minne katosi ruumis? Nämä seikat Viktorin täytyy selvittää – kaupungissa joka tuntuu uppoavan lumeen. Väärän maan vainaja on sarjan kuudes romaani, jossa paluumuuttaja Viktor Kärppä tarkkailee elämän edellytyksiä Euroopan mallimaan vuokramurjuissa, teollisuushallien takapihoilla ja villeillä rakennustyömailla. Ataripoliisi Teppo Korhonen tarjoaa välttämätöntä sivustatukea myös verbaalisella tykityksellään. Matti Rönkä kuljettaa tarinaa ketterästi halki harmaan vyöhykkeen, missä helposti, melkein huomaamattaan voi luiskahtaa pimeän puolelle. Yhteiskunnallinen näkemys, osuva huumori ja kielen vivahteissa nautiskeleva kerronta tekevät hänen romaaneistaan inhimillisesti koskettavia ja mukaansatempaavia. (www.gummerus.fi)
lisätietoja: http://www.gummerus.fi/page.asp

metadescription 191
modified: 2009-11-04T14:16:27+0300

Pietila, Reima
type: Arkkitehti
spatial: Mäntyniemi

metadescription 7987
modified: 2010-02-02T15:42:36+0300

description: Romanien juhlat
references: i3083
spatial: i6600

metadescription 6149
modified: 2010-09-17T11:16:12+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Brasilian suurlähetystö
type: Rakennus
alternative: Palazzo dell'Ambasciata
is part of: i8007
is part of: i37
is part of: Italian suurlähetystö
lat: 60.1589479697534
long: 24.9577023953782

Lindbergin huvila
type: Rakennus
is part of: Laajasalo
lat: 60.1738701730442
long: 25.017401814131

Elstelä, Ossi
type: Ohjaaja

Kuopion Piispanpuiston ympäristö ja kuurojen koulu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Piispanpuisto ympäristöineen on monessa vaiheessa muovautunut kokonaisuus. Kuopion seudun ensimmäiset kirkot ovat sijainneet paikalla, joka muutettiin puistoksi 1884 uuden lääninhallituksen yhteyteen. Piispan talosta nimityksensä saaneen puiston ympärille ovat keskittyneet läänin hallintoon liittyneet rakennukset ja muita julkisia rakennuksia. Kuopion läänin 1882 valmistunut lääninhallitus ja maanmittauskonttori on suunniteltu arkkitehti Constantin Kiseleffin johdolla yleisten rakennusten ylihallituksessa. Lääninhallitus on kaksikerroksinen kivinen uusrenessanssirakennus. Alunperin yksikerroksisen maanmittauskonttorin kaksikerroksinen ja laajennettu nykyasu on vuosien 1911 ja 1931 korjauksista. Puiston itäreunalla sijaitsee ortodoksinen Pyhän Nikolauksen katedraali, joka valmistui 1903 rakennusmestari A. Isakssonin suunnitelmien mukaan. Länsilaidalla on piispantaloksi sanottu sveitsiläistyyliä edustava yksikerroksinen puurakennus, joka on valmistunut 1854 lääninarkkitehti Carl Zieglerin piirustusten mukaan. Talon rakennuttaja on Kuopion ensimmäisen hiippakunnan piispa Robert Frosterus. Rakennuksessa on toiminut käsityökoulu noin 100 vuoden ajan. Entinen kuuromykkäin koulu sijaitsee puiston laidalla Sepänkadun ja Snellmaninkadun väliin jäävällä tontilla. Alueella on kaksikerroksinen koulurakennus, jossa alunperin on ollut juhlasali sekä makuusalit. Asuntolassa on pohjakerros kivestä ja toinen kerros puusta. Alakerrassa ovat olleet taloudenhoitoon liittyneet tilat ja toisessa asuntola sekä johtajattaren asunto. Rakennukset sekä samaan aikaan valmistunut varasto muodostavat tontin keskelle umpipihan. Rantaviivan suuntaisesti 1850-luvulla rakennettu entinen Forsténin talo on korjattu johtajan ja opettajan asunnoiksi 1898 ja vuodesta 1975 ne ovat olleet muussa käytössä.
alue: 62.889240151,27.687180837 62.889346045,27.689719844 62.888994411,27.689852538 62.889006722,27.690583818 62.888633345,27.690667330 62.888087585,27.690803389 62.888024548,27.690003792 62.887655209,27.690067940 62.887719751,27.691458721 62.886790112,27.691714505 62.886701089,27.690321571 62.886505392,27.690387677 62.886469477,27.687984841 62.889240151,27.687180837
historia: Kuopion ensimmäiset kirkot ovat sijainneet Piispanpuiston paikalla. Puiston eteläpuolelle oli varattu tori ja paikka residenssille. Residenssihanke toteutui vasta 1880-luvulla. Lääninhallituksen rakennusten valmistuttua aluetta ryhdyttiin muokkaamaan puistoksi. Kuuromykkäin koulu perustettiin Kuopioon 1862. Se sai omat tilat lääninhallituksen naapurina jo 1889, mutta niiden käytyä riittämättömiksi ryhdyttiin Kuopioonkin aistiviallisten koulutuksesta 1892 annetun asetuksen mukaisesti suunnittelemaan uusia laitosrakennuksia. Arkkitehti Theodor Granstedtin johdolla valmistuneiden piirustusten mukaan rakennettiin 1897-1898 entisten opetustilojen paikalle uudet rakennukset. Johtajan asunnoksi korjattiin tontin vanhin rakennus, everstiluutnantti Lennart Forsténin asuinrakennus. Kuuromykkäinkoulu lakkautettiin Kuopiossa 1974.
kunta: k297
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8438
modified: 2010-01-14T14:20:37+0300

Venevaja C61
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T09:38:17.652+00:00
modified: 2012-12-13T07:59:27.588+00:00
subject: p38000
kuvailu: Vuosina 1846-1851 rakennettiin Ison Mustasaaren itärannan nk. "Pieneen satamaan" meriviraston toimesta kaikkiaan kahdeksan tiilipilarein vahvistettua lautaista vajaa. Samalla paikalla oli ollut venevajoja jo ruotsalaisella kaudella. Neljä vajoista paloi Krimin-sodan pommituksen aikana. Jäljelle jääneet neljä katettiin pellillä vuonna 1864. Osaa vajoista käytettiin soutuveneiden säilytykseen, yksi muutettiin myöhemmin muonavarastoksi ja yhdessä oli tykistön varastoja. 27.7.1920 syttyi yhdessä vajoista räjähdysmäinen tulipalo, joka sai alkunsa ammuksen varomattomasta käsittelystä. Vajoihin oli siirretty pääasiallisesti Sotasaaliskeskusosastolle kuuluneita vanhoja kranaatteja, jotka oli määrätty purettaviksi. Yksi purettavista kranaateista räjähti ja sytytti myös viereiset ammukset. Räjähdyksen seurauksena syttyneessä tulipalossa paloi kaksi venevajoista perustuksiaan myöten ja rakennukset C 57 ja C 58 vaurioituivat pahoin. Ihmishenkiä ei tässä onnettomuudessa kuitenkaan menetetty, ammusta purkanut henkilö menetti kätensä, mutta toipui muuten saamistaan vammoista. Alkuperäisestä kahdeksasta vajasta jäi tämän jälkeen jäljelle enää kaksi, nykyiset vajat C 60 ja C 61. Nämä vajat on viimeksi kunnostettu vuonna 1978. Ne ovat edelleen käytössä venevajoina. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 77 a-g Vuonna 1918 rakennusnumerot C 57 ja C 58 Vuonna 1927 rakennusnumerot C II 57 ja C II 58 Lähteet: Helsingin Sanomat, 28.7. 1920. Uusi Suomi, 28.7. 1920. KA VSA 14092 17095 17044. MV SL VIK 1478-1518 Kuvat: VIK 1478 Venevajat ja rakennus C 58 tulipalon jälkeen vuonna 1920
historia: Vuosina 1846-1851 rakennettiin Ison Mustasaaren itärannan nk. "Pieneen satamaan" meriviraston toimesta kaikkiaan kahdeksan tiilipilarein vahvistettua lautaista vajaa. Samalla paikalla oli ollut venevajoja jo ruotsalaisella kaudella. Neljä vajoista paloi Krimin-sodan pommituksen aikana. Jäljelle jääneet neljä katettiin pellillä vuonna 1864. Osaa vajoista käytettiin soutuveneiden säilytykseen, yksi muutettiin myöhemmin muonavarastoksi ja yhdessä oli tykistön varastoja. 27.7.1920 syttyi yhdessä vajoista räjähdysmäinen tulipalo, joka sai alkunsa ammuksen varomattomasta käsittelystä. Vajoihin oli siirretty pääasiallisesti Sotasaaliskeskusosastolle kuuluneita vanhoja kranaatteja, jotka oli määrätty purettaviksi. Yksi purettavista kranaateista räjähti ja sytytti myös viereiset ammukset. Räjähdyksen seurauksena syttyneessä tulipalossa paloi kaksi venevajoista perustuksiaan myöten ja rakennukset C 57 ja C 58 vaurioituivat pahoin. Ihmishenkiä ei tässä onnettomuudessa kuitenkaan menetetty, ammusta purkanut henkilö menetti kätensä, mutta toipui muuten saamistaan vammoista. Alkuperäisestä kahdeksasta vajasta jäi tämän jälkeen jäljelle enää kaksi, nykyiset vajat C 60 ja C 61. Nämä vajat on viimeksi kunnostettu vuonna 1978. Ne ovat edelleen käytössä venevajoina. Helena Rosén 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 77 a-g Vuonna 1918 rakennusnumerot C 57 ja C 58 Vuonna 1927 rakennusnumerot C II 57 ja C II 58 Lähteet: Helsingin Sanomat, 28.7. 1920. Uusi Suomi, 28.7. 1920. KA VSA 14092 17095 17044. MV SL VIK 1478-1518 Kuvat: VIK 1478 Venevajat ja rakennus C 58 tulipalon jälkeen vuonna 1920
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.1468233443939
long: 24.990963411331222

Haapasepän tila ja Temmeksen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Haapasepän tila ja Temmeksen kirkko edustavat Pohjanmaan lakeudella nauhamaisesti jokivarsiin keskittynyttä kirkonkylien vanhaa asutusta. Temmeksen kirkonkylän vanhimpiin tiloihin kuuluvan Haapasepän pihapiirin arkaainen yleisilme muodostuu harmaista hirsipintaisista rakennuksista. Temmesläinen talollisen Antti Louetin 1760-luvulla rakennuttama kirkko joen toisella rannalla kuuluu viimeisiin länsitornillisiin tukipilarikirkkoihin. Haapasepän tila on Temmeksen kirkonkylän vanhimpia tiloja. Se sijaitsee Temmesjoen peltoaukeaa lännessä reunustavalla mäntykennäällä, jonne tullaan Temmesjoen yli Haapaniemen talon vieressä oleva siltaa ja pihapiirin läpi kulkevaa tietä pitkin. Tilan neljältä sivustalta rakennetun pihapiirin rakennuksia ovat kaksi asuinrakennusta, navetta ja pitkä luhtiaitta, jossa on läpiajettava sola. Pihatanner on vuosisatojen kulutuksessa syntynyttä nurmea. Pihapiirin ulkopuolella on kaksi erittäin iäkästä aittarakennusta, joista toisessa on vuosiluku 1638. Rakennuksia ympäröivässä maastossa, joka kohoaa Temmesjoen peltolaaksosta, kasvaa vanhoja leveitä mäntyjä ja katajia. Temmeksen puinen, päätytornillinen pitkäkirkko 1760-luvulta on viimeinen pohjalaista hirsiarkkurakennetta käyttäen toteutettu puukirkko. Runkohuoneen pohjoissivulla on sakaristo ja eteläsivulla matala kylkiäinen vuodelta 1847. Vieressä on hautausmaa, jota ympäröivässä kiviaidassa on hirsinen porttihuone vuodelta 1771 (Louet). Porttihuoneen edustalla, vanhan Savontien varressa, on puusta veistetty suurikokoinen, hattupäinen vaivaisukko vuodelta 1858 (Juho Kandelberg).
alue: 64.671158208,25.585544812 64.671397171,25.585938923 64.671785675,25.586488180 64.672242215,25.586870968 64.672481758,25.587326236 64.672576416,25.588114418 64.672660556,25.589635260 64.672788588,25.590527811 64.673170555,25.591532811 64.673663239,25.591584824 64.674120936,25.591467929 64.674300552,25.591474159 64.674509750,25.591090738 64.675311042,25.590738428 64.675663784,25.590766768 64.676321451,25.590701502 64.676300127,25.591327330 64.676139092,25.594539114 64.676004342,25.597322138 64.675967234,25.598463062 64.676041697,25.601723455 64.673805191,25.601763188 64.672761698,25.593916606 64.670866706,25.594710391 64.670321151,25.595043767 64.669969439,25.595237165 64.669631271,25.595770727 64.669455804,25.595814539 64.669026264,25.596269709 64.668899145,25.596642202 64.668871684,25.597530957 64.668910727,25.598848530 64.668854115,25.599247255 64.668488022,25.600140329 64.667840464,25.600743141 64.667004872,25.601721338 64.666591071,25.601793267 64.666127281,25.601949656 64.666033536,25.601458869 64.665222714,25.592539774 64.665088352,25.590039553 64.666663252,25.587893189 64.671158208,25.585544812
historia: Tyrnävän alue oli Limingan kantakylien eräaluetta uuden ajan alkuun saakka. Vakinainen asutus alueelle tuli 1500-luvun puolivälissä rannikolta ja Savosta. Temmesjokeen laskevan Haapaojan suulle syntyi kuitenkin jo keskiajalla Haapaniemen tila, josta Haapaseppä on osa. Koko kylä sai tilasta nimensä kunnes se muutettiin Temmekseksi. Temmes perustettiin Limingan rukoushuonekunnaksi 1766. Kirkon rakensi 1766–1767 itseoppinut temmesläinen kirkonrakentaja, talollinen Antti Louet. Kirkon sisätilan, saarnastuolin ja alttaritaulun maalaustyöt teki 1847 raahelainen Carl Christoffer Stadig. Kappeliksi Temmes perustettiin 1796 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1899, mutta liitettiin sittemmin Tyrnävään. Temmeksen ja Tyrnävän kunnat yhdistyivät 2001.
kunta: k859
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jansson, Viktor
type: Taiteilija
alternative: Faffan
spatial: i7981
spatial: Robert Stigellin rintakuva
spatial: Hei vaan - suihkukaivoveistos
spatial: i7980

OnkiAutocompletion.wsdl
created: 2012-12-27T12:50:22.84+00:00
modified: 2012-12-27T12:50:23.003+00:00

metadescription 8698
modified: 2010-02-11T15:59:04+0300

metadescription 6051
modified: 2010-09-17T11:16:10+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "Valkoinen Velodromi oli rakennettu Helsingin vuoden 1940 olympialaisiin, jotka sota oli peruuttanut. Suhonen oli käynyt viime vuosina muutamia kertoja katsomassa siellä poliisi- ja palomiestuttujen jenkkifutismatseja. Velodromi oli päässyt heikkoon kuntoon, mutta 1990-luvun miljoonaremontti palautti Hilding Ekelundin suunnitteleman urheilupaikan suhteellisen toimivaksi." (s. 11)
description: Romaanin alkukohtauksessa atari-poliisi Suhonen varjostaa ja vakoilee rikollisia Pyöräilystadionin kupeessa.
references: i7791
spatial: Velodromi

Suontaan ryhmäkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suontaan kylä on muodoltaan ja visuaaliselta hahmoltaan säilynyt tiiviinä ajalta ennen 1700-luvun loppupuolen isojakoa. Kantatalojen enemmistö on säilynyt alkuperäisellä kylätontilla ja sen rakennukset edustavat tyypillistä ja hyvin säilynyttä maaseudun rakennusperinnettä Ala-Satakunnan viljelyseudulla Varsinais-Suomessa. Kylän asutuksella, rakenteella ja rakennuskannalla on pitkä historiallinen jatkuvuus. Suontaan kylä sijaitsee Vakka-Suomen metsäalueilla, Laitilan harvempaan asutussa koillisosassa. Kylämäelle erkanee Padon kylään jatkuva kylätie Uudenkaupungista Harjavaltaan kulkevalta kantatie 43:lta. Peltojen keskellä kohoaa kukkulamainen kylämäki, jonka laella suurin osa kantataloista sijaitsee. Rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta. Isoa kylää ympäröivien peltoaukeiden itä- ja pohjoispuolella on useita perättäisiä mäkiä, joilla sijaitsee entinen kylän torppari- ja käsityöläisasutus.
alue: 60.946480785,21.803370989 60.946398699,21.803560745 60.946375885,21.803943082 60.946321493,21.804239356 60.946224094,21.804770554 60.946317536,21.806384870 60.946124966,21.810250838 60.945227005,21.811937714 60.942702874,21.817528603 60.942595112,21.817239594 60.942287073,21.816821730 60.941693326,21.815958582 60.941559690,21.815609902 60.939893912,21.812747755 60.939657873,21.812834306 60.939519599,21.812880802 60.938451360,21.813387195 60.936813088,21.811301559 60.935544566,21.808213866 60.933693041,21.803166054 60.943374957,21.789523270 60.945476868,21.795051315 60.946719813,21.796601899 60.947005075,21.796954866 60.947120647,21.797256294 60.947099456,21.797759193 60.946480785,21.803370989
historia: Ensimmäisissä verotuslähteissä 1500-luvun puolivälissä Suontaan verotalonpoikien määrä vaihteli kuuden ja kahdeksan välillä. Laitilassa se merkitsi keskikokoista kylää. Suontaan talot muodostivat viimeistään 1600-luvulla tiiviisti rakennetun ryhmän. Viimeistään 1700-luvun alkupuolella kuudes talo sijaitsi mäen alla hieman muista taloista erillään. 1700-luvun lopulla mäellä sijaitsi seitsemän taloa ja mäen alla yhteisalueen laidalla kaksi taloa. Kaikki Suontaan talot lunastettiin itsenäisiksi perintötaloiksi 1765. Vuosina 1785-1796 suoritetun isonjaon jälkeen kolme taloista jaettiin kahteen osaan ja niiden tonttimaat kylämäellä puolitettiin. Paavolan talo siirtyi kylän pohjoispuoleiselle Lauttanhaan mäelle 1800-luvun loppupuolella. Kylää ympäröiville mäille perustettiin 1700- ja 1800-lukujen kuluessa lukuisia torppia ja mäkitupia.
kunta: k400
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 4356
modified: 2010-09-17T11:24:39+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1036516~S9*fin

metadescription 8340
modified: 2010-02-02T15:42:52+0300

kansakoulu
created: 2012-05-29T09:08:39.692+00:00
modified: 2012-05-29T09:08:39.795+00:00
preferred label: folkskolan @sv
preferred label: primary school @en

description: Rakennuksen arkkitehdit Viljo Revell, Heino Riihimäki ja Niilo Kokko.
references: i7337
spatial: Lasipalatsi

Elokuvateatteri Sininen kuu
type: Rakennus
alternative: Sininen kuu
is part of: i16
lat: 60.192025516513
long: 24.9095776820468

metadescription 9149
modified: 2010-06-01T13:09:17+0300

metadescription 6645
modified: 2010-02-02T18:23:07+0300

metadescription 1495
modified: 2010-02-04T17:26:38+0300

Hedman, Harald
type: Muusikko

Kainuun vienalaiskylät (Kiimavaara)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuhmon Rimminkylä ja siihen kuuluvat Huosiusvaara ja Kiimavaara sekä Suomussalmen Kuivajärvi, Kuikkalehto ja Hietajärvi ovat ainoat Vienan Karjalan kulttuuriperintöön liittyvät kylät nykyisen valtakunnanrajan länsipuolella. Talvisodassa poltettujen Kainuun vienalaiskylien rakennuskanta on peräisin 1940-luvulta, jolloin kylät on rakennettu yleisten jälleenrakennuskauden tyyppipiirustusten mukaisesti. Monet karjalaistaloille tyypilliset piirteet ovat kuitenkin säilyneet niin sisä- kuin ulkotiloissa sekä rakennusten sijoittelussa. Kylien vanhaan vienankarjalaiseen elämänmuotoon ja rakennusperintöön liittyvät ortodoksiset hautausmaat, jotka sijaitsevat Suomussalmen Kuivajärven Kalmosaaressa ja Kuikkaniemessä sekä Rimmin Lapinniemessä Kuhmossa. Suomussalmen Hietajärven ja Kuivajärven kylissä ovat säilyneet ainoat sodassa polttamatta jääneet kalamajat sekä Saavisten rankorakenteinen maja. Murhijärvellä, joka on edelleen kyläläisten kalapaikka, Saunasaaren Huovisen ja Karhusen hirsirakenteiset kalamajat edustavat alueen arkaaisinta rakentamista. Pyöröhirsiset kalamajat palautuvat kainuulaisen ja vienalaisen rakentamisen juurille: rakennukset ovat alun perin olleet maalattiallisia ja yksihuoneisia. Hieta- ja Kuivajärven kylät sijaitsevat Ylä-Vuokin Kuivajärvi-Hietajärvi maisema-alueella, joka on perustettu Kainuun ympäristökeskuksen 19.11.2001 tekemällä päätöksellä, ensimmäisenä luonnonsuojelulain mukaisena maisema-alueena Suomessa.
alue: 64.530078563,29.971469900 64.529800720,29.976278005 64.528686633,29.980532067 64.525979533,29.980903687 64.524944061,29.978500879 64.524664610,29.973694184 64.525858405,29.970549794 64.528485518,29.968790289 64.530078563,29.971469900
historia: Suomussalmen vienalaiskylät syntyivät muistitiedon mukaan 1700-luvun loppupuolella. Ensimmäiset asukkaat olivat perimätiedon mukaan Venäjän puolelta sotaväenottoa pakoon lähteneitä karkureita (piekloi). Karkureilla oli nimetkin: Aliipei Ahtonen ja Lari Siikow. Siikow otti Suomen puolella nimen Huovinen. Perimätiedon mukaan Huovinen palveli Ahtosella renkinä ja nai sieltä piian, karjalaistyttö Toarien. Pari muutti myöhemmin Kuivajärvenniemelle asumaan. Kuhmon Rimmin karjalaiskylän synty ajoittuu 1870-luvulle, jolloin Huovisten suvusta lähtöisin oleva Ontrei Huovinen osti Rimmilän talon. Elämä vienalaiskylissä perustui maanviljelykselle. Oma merkityksensä oli myös kalastuksella, metsästyksellä, tervanpoltolla ja laukkukaupalla. Kylien henkinen ja aineellinen kulttuuri liittyi rajantakaiseen Karjalaan, jonne yhteydet olivat vilkkaat, kun taas yhteydet Kainuuseen ja sitä kautta Suomeen olivat lähinnä hallinnollisia. Kylät elivät verrattain eristyksissä muista kainuulaiskylistä. Suomussalmen Kuikkalehdon talot olivat viimeisiä karjalaistaloja ennen Veihtivaaran kylää, joka on jo ollut "Ruotshia" - eli suomalaistaloja ja kainuulaisasutusta. Suomussalmen vienalaiskylät olivat pitkään tiettömien taipaleiden takana. Kuivajärvelle tie valmistui 1933 ja sieltä edelleen Hietajärvelle 1956.
kunta: k290
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Mutta myös tuona harmaana ja koleana kesänä oli joitakin harvinaisia iltoja, jolloin ilma oli paahtava ja tyyni ja raskas vielä iltahämärissä, iltoja jolloin Helsinki kylpi ruuan katkussa ja parfyymissä ja taivas oli maitomaisen valkea vielä pitkään pimeyden laskeuduttua ja ihmisten hengitys huokui salaisuuksia ja odotusta. --- kun hän vaelsi kotiin kolmen kadunvälin päähän vastikään ostamaansa mutta melko nukkavieruun kolmioon Tarkk'ampujankadulle, päivä sarasti jo. Varhainen aamu oli kaunis hiljaisella ja vakavalla tavalla, aurinko oli kalpea pastilli pilvien takana idässä, ohuet utuvaipat leijuivat jalkapallokentän yllä Johanneksenkirkon alapuolella ja kietoutuivat kirkon kaksoistornin ja Ferlanderin talon ja Taideteollisen museon ympärille hajaantuakseen jälleen. Lang häikäistyi kotikaupunkinsa kauneudesta ja katseli pitkään ympärillen tyhjällä jalkapallokentällä, tunsi miten kostea aamuilma hitaasti selviti hänen päänsä." (S. 14, 16.)
description: Nimihenkilö Lang asuu Tarkk'ampujankadulla, jonne hän vaeltaa eräänä yönä Corona Barissa, Bar 9:ssä ja Kermassa vietetyn illan jälkeen ja lumoutuu kotikaupunkinsa kauneudesta.
references: i9462
spatial: Johanneksen kenttä

Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan lähekkäin asettuneet maarekisterikylät vaikuttavassa maisemakehyksessä kuvastavat lukuisine kiinteine muinaisjäännöksineen poikkeuksellisen laajana kokonaisuutena Hämeen kyläasutuksen jatkuvuutta esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Kylien kulttuurimaisema muodostuu laajasta, avoimesta, voimakkaasti kumpuilevista, pitkään viljelyksessä olleista pelloista. Tilakeskukset sijoittuvat tiiviinä ryhminä pääosin korkeille kylämäille. Viljelyaukeaa halkovat kapeat kylämäeltä toiselle kulkevat hiekkatiet. Kantatilojen talouskeskusten rakennuskanta on suurelta osin uusiutunut 1900-luvun kuluessa, mutta rakennuspaikat, rakennustapa, rakennusten muoto ja rytmi noudattavat vuosisataisia perinteitä. Alueelta tunnetaan myös useita merkittäviä rautakautisia kalmistoja.
alue: 60.971617132,25.471825948 60.970887205,25.470392744 60.970127968,25.468791610 60.968763895,25.467106625 60.967548477,25.465752662 60.966413018,25.459285227 60.967999795,25.451819597 60.967050346,25.445548962 60.967805850,25.442127830 60.968525459,25.440344165 60.970134232,25.437219379 60.972074975,25.434359967 60.973394008,25.432264340 60.975239629,25.433019580 60.975744261,25.435095125 60.976331929,25.437366436 60.977686289,25.440685083 60.978499279,25.439631842 60.979305889,25.436448828 60.980034866,25.435153271 60.982965241,25.432526351 60.983471696,25.439745719 60.983869830,25.444721531 60.983664002,25.449025929 60.983266284,25.455179678 60.982541454,25.458807951 60.981788221,25.467432251 60.981307923,25.469623479 60.980522951,25.470507662 60.980441434,25.472994177 60.978484557,25.474498603 60.975115196,25.477770805 60.975422610,25.480117625 60.974875249,25.480200291 60.973109641,25.475559458 60.972153645,25.473155592 60.971617132,25.471825948
historia: Vesalan, Untilan, Utulan ja Nokkolan alue on Hollolan vanhinta kyläasutusta, joka periytyy mahdollisesti rautakaudelle asti. Kirkailanmäen rautakautista kalmistoa on käytetty hautauksiin aina ristiretkiajalta varhaiskeskiajalle saakka. Vesala mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1461 ja Untila 1445. Perimätiedon mukaan myös Hollolan ensimmäinen kirkko olisi sijainnut Vesalassa. Salpausselän reunalla sijaitsevien pienten Työtjärven ja Tiilijärvien lounaispuolelle syntyi jo keskiajalla useita pieniä kyliä käsittänyt kylä- ja peltomaisema. 1900-luvulla uudet valtateiden linjaukset ovat katkaisseet yhtenäisen kylä- ja viljelymaiseman.
kunta: k098
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9051
modified: 2010-04-21T13:42:40+0300

Perämeren kalasatamat ja kalastustukikohdat (Kuivanuoronkrunni)
type: AreaOfInterest
kuvailu: 1700-luvun keskeisten kalastustukikohtien jäätyä Ruotsin puolelle 1809 ovat Saarenkrunni ja Pieni Valkeakari Kemin kaupungin edustalla olleet Perämeren suurimmat Suomen puolella olleet kalastustukikohdat. Yksittäisistä saarista pitkäaikainen kalastustukikohta on ollut lähellä Ruotsin rajaa sijaitseva Selkäsarvi. Saarella on Ailinpieti, kalastajien kämppä, pitkään säilynyt ainutlaatuinen 1800-luvun kalakämppäperinteen edustaja. Saarilla on kivissä ja kalliossa eriaikaisia hakkauksia, puumerkeistä ja päivämääristä kompassiruusuihin. Nykyisen Perämeren kansallispuiston karikkoisella vesialueella on harjoitettu silakan ja lohen kalastusta jo vuosisatojen ajan. Alueen saaria on käytetty kalastus- ja metsästysmatkojen kausitukikohtina siitä saakka, kun ne ovat maankohoamisen jälkeen syntyneet. Tukikohtien rakentumisessa näkyy myös vuosisatojen aikana tapahtunut voimakas maankohoaminen. Saarilla on säilynyt useita kalastukseen liittyviä rakennelmia, jääkellareita, verkkotelineitä ja kalamajoja. Kaakamonniemen kalasatama suojaisessa lahdenpoukamassa Kaakaman kylässä Alatorniossa on perinteinen, useita vanhoja aittoja ja vajoja sekä uudemman aallonmurtajan sisältävä edelleen käytössä oleva piensatama.
alue: 65.729111346,24.466264446 65.728157410,24.467370573 65.725550293,24.466068470 65.724766787,24.465210658 65.724749567,24.464174146 65.725295478,24.462952312 65.727892477,24.461710881 65.729520474,24.460668397 65.730666759,24.459569135 65.732542260,24.458631600 65.732744571,24.459234969 65.732223810,24.462609862 65.731159908,24.464168206 65.730028469,24.464876510 65.729111346,24.466264446
historia: Alatornion ja Kemin rannikkokylien asukkaat ovat harjoittaneet silakan ja lohen kalastusta Kemin ja Tornion saaristossa jo vuosisatojen ajan. Perämeren kalastushistoria liittyy 1700-luvulla voimakkaaseen silakanpyyntiin, jota harjoitettiin koko Perämeren alueella aina Pohjanmaan rannikolta (Kokkola, Kalla) lähtien pitkälle Ruotsin puolelle saakka. Silakan pyynnille oli tyypillistä pitkäaikainen oleskelu ulkosaarilla, joista keskeisimmät saaret Tornion edustalla olivat Malurin (Malören) saari ja Sanskeri (Sandskär). Tornion porvarit pystyttivät Malurin saarelle kalastajien käyttöön 1760-luvulla kirkon, joka on siellä edelleen. Samoin Sanskerissä on pieni kappeli. Nämä keskeiset kalastussaaret jäivät 1809 Ruotsin puolelle. Vanhaa kalastusperinnettä jatkoivat Suomen puolella kalastustukikohdat Selkäsarvessa, Saarenkrunnissa ja Pienessä Valkeakarissa. Tukikohtiin muutettiin pyyntikauden ajaksi, sillä matka kala-apajilta rannikolle oli pitkä. Esimerkiksi Selkä-Sarven eteläpään kalastajakylä lienee toiminut kausipyyntitukikohtana jo 1500-luvun lopulta saakka. Kalastajat saattoivat asua saarilla kuukausia. Moottoriveneiden yleistyttyä 1900-luvun alussa kalastusta alettiin harjoittaa rannikolta käsin ja kausitukikohdat autioituivat. Kieltolain aikana 1919-1932 saaret toimivat salakuljettajien tukikohtina ja kätköpaikkoina, mistä saarille on jäänyt kellarikuoppia.
kunta: k240
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Uotila, A.
type: Muusikko

Ilkeät sisarpuolet
type: Kaunokirjallisuus
description: Syksyllä 1827 Turun palon jälkeen kauppaneuvoksetar Boström muuttaa kahden aikuisen tyttärensä, Emilian ja Matildan, sekä tytärpuolensa Beatan kanssa Helsinkiin. Helsingissä jokainen kolmesta nuoresta naisesta yrittää löytää oman paikkansa suuriruhtinaskunnan uudessa, kasvavassa pääkaupungissa.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
spatial: i7710
spatial: Maurinkatu
temporal: i105
kirjoittaja: i2652

Balderin talo
type: Rakennus
alternative: Aleksanterinkatu 12
is part of: i8261
is part of: i9390
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1687763346375
long: 24.954903567034

alue
type: DatatypeProperty
comment: Alue WGS84-muodossa.
domain: AreaOfInterest
label: area @en
range: string
sub property of: has2dGeometry

metadescription 7356
modified: 2010-02-02T15:32:14+0300

bibliographic citation: 'Helsingin Eteläsataman klassinen näkymä levittäytyy keskustasta erilleen työntyvälle Katajanokalle, Uspenskin katedraalin (1868) ohi laivalaitureille, vankkoihin jugendtyylisiin asuintaloihin ja rakennuksiin noin vuodelta 1905 sekä uuteen asuinalueeseen.' (s. 95)
references: i9346
spatial: i32

Ylikylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ylikylä on vanha Vaara-Karjalan rantakylä, jonka tilojen sijainti periytyy 1600-luvulta ja jossa talonpoikainen rakentaminen ja kylärakenne on hyvin säilynyt. Ylikylän tasapainoisen kylämaiseman elementit ovat sokkeloinen vesistö, laajoja näkymiä avaavat rinnepellot sekä niitä rajaavat metsät. Asutus on sijoittunut vesistöjen molemmin puolin muodostaen kaksi tiheämpää nauhamaista ryhmittymää kylätien varteen. Ylikylän rakennuskulttuuri kerrostuu 1800-luvulta nykypäivään. Kumpareiden laella sijaitsevat tilakeskukset suurine pihapuineen. Kylällä on säilynyt useita perinteisiä pihapiirejä ja uusi rakennuskanta sopeutuu vanhaan, suhteellisen harvaan rakenteeseen. Perinteinen tilajaotus on säilynyt kylässä poikkeuksellisen hyvin ja kyläkeskuksessa lähes kaikki tilat ovat vanhoja kantatiloja. Alueelta on tehty runsaasti esihistoriallisia löytöjä. Peltonäkymät ovat Vaara-Karjalan oloissa viljavat. Viljelyksiä elävöittävät laidunalueet ja huomiota herättävät myös rinneviljelyksiä halkovat komeat koivukujat. Ylikylä on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue.
alue: 63.614836081,29.057889664 63.624943741,29.039269620 63.632421032,29.030372345 63.642444252,29.024661890 63.649368567,29.042732699 63.654114686,29.062518525 63.651107167,29.085283578 63.649398579,29.100182354 63.636394677,29.110337681 63.625021022,29.118535962 63.622665371,29.109767374 63.617996062,29.088767123 63.614836081,29.057889664
historia: Nurmeksen seutu kuului ennen 1600-lukua Venäjään; kirkollisesti Ilomantsin Pielisen kappeliin. Stolbovan rauhassa 1617 alue siirtyi osaksi Ruotsin valtakuntaa, jonka jälkeen alueelle siirtyi savolaisasutusta ja talomäärä alkoi nousta. Nurmes oli kaskialuetta ja kaskeaminen päättyi alueella vasta 1800-luvun lopulla.
kunta: k541
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lauttasaaren historiallisia vaiheita Julius Tallbergin ajasta 2000-luvulle
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Lauttasaari
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1700-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: i106
temporal: i114
temporal: 1550 - 1700
temporal: i116
temporal: i108
temporal: i105
kirjoittaja: i4893

Lemin kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lemin kirkko, jonka on rakentanut merkittävä savitaipalelainen kirkonrakentaja Juhana Salonen, on rakennustaiteellisesti merkittävimpiä suomalaisia puukirkkoja. Se on ristivarsistaan kapeneva itäsuomalaisen puukirkkotyypin edustaja. Lisäksi kirkkosalia kattaa upea harvinainen kolmiapilaholvaus. Kirkko sijaitsee teiden risteyksessä, uusiutuneen kuntakeskuksen sydämessä. Kirkon ja siihen liittyvän kirkkotarhan ympäristöllinen dominanssi on vielä toistaiseksi säilynyt avoimena. Kirkon kuvioitu paanukatto on jyrkkä ja päädyt aumatut. Ristikeskuksen päällä on kahdenkulmainen lanterniini. Kirkkosalin ristivarsissa kaartuvat lautaholvit ja ristikeskuksessa kohoaa portaittaisesti välikattokupoli. Holvilautojen liitoskohtien peiterimat on koristeltu punaisella vinojuovituksella. Eri holvivyöhykkeiden reunalautojen muotoilu muistuttaa tiu´uin tai tupsuin varustettuja lambrekiinireunuksia. Muotoaihe esiintyy myös ristivarsien lehterien eturintamusten alareunoissa. Kirkon luona ollut Johan Salosen pojan Matti Salosen 1820 rakentama itäsuomalaista kahdeksankulmaista tyyppiä edustanut tapuli paloi 1918. Sen tilalla on 1936 rakennettu arkkitehti Juhani Viisteen suunnittelema, entistä mukaileva uusi tapuli.
alue: 61.060332895,27.805518926 61.060793518,27.804519623 61.060965839,27.804419797 61.061422728,27.803201291 61.062292003,27.803129477 61.062144913,27.804074464 61.061866581,27.808403645 61.061460037,27.808416969 61.060063953,27.807430025 61.060332895,27.805518926
historia: Lemi perustettiin 1688 Taipalsaaren emäseurakunnan kappeliksi. Seurakunta itsenäistyi 1807. Kirkko rakennettiin kirkonrakentaja Johan Salosen johdolla 1786, kuten holviin maalattu kirjoitus "Hoc Templum Aedificatum est Anno 1786 ab Aedificatore Johan Salonen" kertoo. Itä- ja pohjoisristin kulmauksessa sijainnut sakaristo purettiin ja uuden sakaristo rakennettiin kirkon itäpäähän 1874. Kirkon korjauksessa 1926 holvin ja seinät paneloitiin kapealla ponttilaudalla. Alkuperäinen laudoitus otettiin uudelleen esille 1976 arkkitehti Juha Leiviskän johdolla tehdyssä restauroinnissa.
kunta: k416
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 154
modified: 2010-09-17T11:23:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1629528~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin

Österkullabäckenin kylä- ja viljelymaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suojaisan merenlahden pohjukassa levittäytyvä ja selkeästi entisen merenlahden rantoihin rajautuvan kylä- ja peltomaiseman keskeiset elementit, kylätontit, avoimet rinnepellot ja Suuren Rantatien linjaus, ovat keskiaikaisia. Kokonaisuus muodostaa asutus-, rakennus- ja liikennehistoriallisesti edustavan ja tyypillisen rannikon tuntumaan syntyneen maiseman. Österkullabäckenin kylä- ja viljelymaisemaan kuuluvat Österkullan, Dalin, Sonasundin ja Innanbäckin kylät sekä Suuren Rantatien linjaus. Pienet ja lähekkäin olevat kylät ovat säilyneet vanhoilla kylätonteilla. Ne ovat sijoittuneet Österkullan kylää lukuun ottamatta sijoittuneet rikkonaisen ja kumpuilevan viljelyaukean laidoilla oleville mäkialueille. Österkullan kylä muodostaa maisemallisen keskipisteen viljelyaukean keskellä. Viljelyaukean kylien rakennuskanta koostuu pääasiassa 1800-luvun ja 1900-luvun alun talonpoikais- ja virkataloista. Österkullan kylämäellä ovat säilyneet entiset Östergårdin virkatalon ja Västergårdin nimismiehentalon rakennusryhmät, joiden keskeiset rakennukset ovat 1700- ja 1800-luvulta. Mäelle ovat leimallista myös kiviaidat, istutettu lehtipuusto ja kivikellarit. Sonasundin koulu valmistui 1922 ja entinen sotilasvirkatalon paritupaosa ja luhti ovat 1700-luvun loppupuolelta. Dalin kylän Mellangårdin päärakennus rakennettiin 1700-luvulta, nykyinen asu on 1930-luvulta. Kalarsin päärakennus valmistui 1920-luvulla. Innanbäckin vanha kyläkeskusta on säilynyt asuttuna. Kylätonttien itäpuolella on rautakautisia muinaishautoja.
alue: 60.050727232,24.036074416 60.054269868,24.048101141 60.055089821,24.055509730 60.055300665,24.062879177 60.056127165,24.068510654 60.058304770,24.073929195 60.059213996,24.076981922 60.057717764,24.083334094 60.055624765,24.087026025 60.053747580,24.089903498 60.051566128,24.089581382 60.050692849,24.087086797 60.046742343,24.085004152 60.042711678,24.077179795 60.042991830,24.075051426 60.045290342,24.071154993 60.044318237,24.062125761 60.045906559,24.043191738 60.047711111,24.035035911 60.050728277,24.036120993 60.050727232,24.036074416
historia: Österkullabäckenin kylä- ja viljelymaiseman kylät asutettiin keskiajalla. Entisen merenlahden, Gördvikenin savikkojen, pohja soveltui ylärinteiden osalta hyvin viljelykseen. Viljelyn rajallisuuden vuoksi kylät olivat pieniä ja lähellä toisiaan. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla, Dalin kylässä oli neljä taloa, Österkullassa kaksi, Sonasundissa yksi ja Innanbäckissä neljä taloa. Viljelyaukean halki kulkeva maantie oli osa Turkua ja Viipuria yhdistävää Suurta Rantatietä, joka oli keskiajan merkittävin maantie Suomessa. Österkullan Östergård muodostettiin 1600-luvun loppupuolella Uudenmaan ja Hämeen rakuunarykmentin katselmuskirjurin virkataloksi. Nykyinen paritupamainen päärakennus ja luhti rakennettiin 1740-luvulla. Tila oli pääasiassa vuokraajien viljelemä 1930-luvulle saakka. Sonasundin yksinäistalosta muodostettiin 1680-luvulla virkatalo, ensin Uudenmaan ja Hämeen ratsuväkirykmentin korpraalin ja myöhemmin Uudenmaan rakuunoiden vääpelin. Nykyinen päärakennus valmistui 1700-luvun loppupuolella ja sitä on myöhemmin laajennettu päätykamareilla ja ristikeskuksella. Asuinrakennuksen alla oleva holvikellari on nykyistä rakennusta vanhempi. Österkullan Västergårdin nykyisen komean empirehenkisen päärakennuksen rakennutti nimismies Carl Johan Lemström 1825. Pihaan kuuluvat lisäksi siipirakennukset, joista itäisempi valmistui ilmeisesti 1814. Suuren Rantatien ja rannikon keskeiseen asemaan liikenteen ja tiedonvälityksen väylänä liittyy tien varrella Innanbäckin kylässä oleva Telegrafberget. Suomen ensimmäinen optinen lennätin valmistui rannikolle 1850-luvulla. Lennättimeen liittyneitä tornirakennelmia rakennettiin tällöin tasaisin välimatkoin rannikon mäkien harjoille. Rakennelmat ovat suurelta osin hävinneet, mutta lennättimeen viittaava nimi on säilynyt useissa paikoissa.
kunta: k149
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

leipominen
created: 2012-05-28T12:28:21.473+00:00
modified: 2012-05-28T12:28:21.581+00:00
preferred label: baking @en
preferred label: bakning @sv

TV-Sarja
type: luokka
subclass of: Elokuva

bibliographic citation: Auringonvalo läikehti koivunlatvojen lomitse jättäen Martin haudan osaksi varjoon. Keskipäivän kuumuudessa varjo toi vilvoitusta haudan ääressä olijoille. Hietaniemessä oli hiljaista tähän aikaan päivästä. Tuuli kohisi lehvistössä aaltoillen, välillä kuiskaten, välillä nostattaen oksat läpi hautausmaan etenevään liikkeeseen. Hautausmaan toisessa reunassa olevalta uimarannalta eivät iloiset äänet kantaneet tänne saakka. Lahden toisella puolella hohtivat Lapinlahden sairaalan valkoiset rakennukset, joissa ahdistuneet mielet etsivät helpotusta tuskaansa.
description: Martti Mäkimaa haudattiin Hietaniemeen.
references: Kotikatu. Kuuma kesä.
spatial: i6609

Mannerheimin ratsastajapatsas
type: MuuPaikka
is part of: Kluuvi
lat: 60.1715889602303
long: 24.9366408184089

talo
created: 2012-05-25T10:01:36.497+00:00
modified: 2012-05-25T10:01:36.562+00:00
preferred label: house(s) @en

metadescription 2442
modified: 2012-06-01T09:56:17+0300

metadescription 8067
modified: 2010-09-17T11:26:21+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1019941~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1020047~S9*fin

metadescription 5563
modified: 2010-09-24T11:19:26+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Möhkön ruukinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Värtsilän tehtaille raaka-ainetta toimittanut Möhkön ruukki on ollut Itä-Suomen merkittävin järvimalmiruukki ja yksi suurimpia järvimalmiruukkeja Suomessa. 1800-luvun puolivälissä perustettu ruukki sijaitsee vuolaan, Nuorajärveen laskevan Koitajoen pohjoisrannalla. Uusi maantie kulkee osittain pengerrettynä ruukinpaikan läpi koskien alapuolella. Varsinaiset raudanvalmistukseen liittyvät teollisuusrakennukset ovat suurimmaksi osaksi hävinneet, mutta viime vuosien restaurointitöiden tuloksena on nähtävissä rekonstruoitu masuuni ja osia alueen läpi kulkevasta kanavasta. Ruukinkartano sijaitsee mäenkumpareella suurehkon puiston ympäröimänä. Ruukkiyhdyskunnan pieni hautausmaa sijaitsee hiekkaharjanteella alueen koilliskulmauksessa.
alue: 62.639657779,31.277224929 62.644686594,31.279322904 62.644173978,31.299943120 62.642840281,31.305317357 62.643288602,31.308925287 62.642664466,31.310076613 62.638914750,31.308988654 62.640632175,31.298309063 62.639643347,31.290758036 62.638743759,31.289896204 62.638278340,31.283793140 62.638389895,31.281522997 62.639657779,31.277224929
historia: Sortavalan postimestari Carl Gustaf Nygren sai senaatilta privilegion masuunin perustamiseen Möhköön 1837. Varsinaisesti ruukkia alkoi rakentaa pietarilainen Adolf von Rauch 1847. Möhkön ruukki aloitti toimintansa kesällä 1849. Nils Ludvig Arppe osti ruukin 1851, ja 1870-luvulla Möhkö kohosi yhdeksi Suomen suurimmista takkiraudan tuottajista. Ruukin toiminta päättyi 1907. Ruukki laajoine metsäalueineen myytiin Ilomantsi Skogsfastighets Aktiebolagetille ja jo 1907 Aktiebolaget W. Gutzeit & Co:lle. Ruukille kuulunut saha ja sen yhteyteen 1910-luvulla perustetut höyläämö, mylly ja sähkölaitos jatkoivat teollista toimintaa Möhkössä 1960-luvulle saakka. Myös naulapaja oli toiminnassa itsenäisenä yrityksenä (Veljekset Kivinen Sortavalasta) useita vuosia masuunien sammumisen jälkeenkin.
kunta: k146
paikan tyyppi: kanava
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Bastioni Hyve
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T12:58:53.207+00:00
modified: 2012-11-29T09:09:25.692+00:00
subject: rintavarustukset
subject: p37559
kuvailu: Bastionit Hyve ja Kunnia sekä raveliini Hyvä Oma­tunto ovat koko Viaporin tärkeimpiä­­, parhaiten säilyneitä ja tun­ne­tuimpia varustuksia. Bastioni Hyve rakennettiin Eh­rensvärdin suunni­telmien mu­kai­sesti verrattain mata­laksi, sillä tarkoitukse­na oli rakentaa toi­nen puolus­tusmuuri bastionin taakse. Val­lan­vaihto Ruotsin val­tiopäivillä 1765-66 kui­tenkin syrjäytti Ehrensvärdin raken­nustyön päällik­kyy­destä, ja töiden johto us­kot­tiin linnoitusviras­ton päälli­kölle J. B. Virginille. Tällöin suunni­telmia muu­tettiin ja bas­tionivasen siipi korotettiin kaksi kertaa aiottua korkeammaksi. Kärjen ylä­osa pyöris­tettiin sillä bastionikulma oli oppikirjojen mukaan liian terä­vä. Nimien Hyve, Kunnia ja Hyvä Oma­tunto väitetään olevan Ehrens­värdin mielenil­maus sen arvoste­lun joh­dosta, jota kunin­gas oli häneen kohdistanut. Venäläisellä kaudella ampuma­tasot katet­tiin ja bas­tionia käytet­tiin varastoina ja työpa­joina.
historia: Peruskorjaus Lähtökohtana korjaustyössä oli 1700-lu­vun lopun tilan­ne. Ve­sieristys piti uusia kokonaan ja harmaaki­viseiniä vahvistaa sillä osa seinis­tä oli jo ehtinyt sortua vesi- ja pakkasvauri­oi­den vuoksi. Kuudesta kasematista neljään asennettiin lämmi­tys ja näistä yh­teen­ yleisökäy­mälä ja kolmeen­ taiteilijoiden työtiloja.­­­ Muut tilat ovat nähtä­vyy­tenä avoin­na yleisölle. Myös näihin asennettiin valaistus. Toteutusaika: 1978-84 Huoneistoala on 645 m² Kerrosala: 1570 m² Arkkitehtisuunnittelu: Kirsti Kasnio - Merja Härö Arkki­tehdit Ky Rakenne­suunnittelu: Insi­nööri­toimisto Mauri Pelkki­kan­gas LVI-suun­nittelu: Insinööri­toi­misto Taisto Tuomi Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Joel Majurinen Ky ­Raken­nut­ta­ja: Suomen­linnan hoito­kunta Rakennustyöt: Helsingin lää­nin­van­kilan Suomenlin­nan työ­siirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Bastioni Hyve on Tykistölahden suuta vartioiva korkea linnake, rintaman Hyve-Kunnia-Hyvä Omatunto pohjoisin osa. Se esiintyy ensimmäisen kerran luonnosteltuna vuoden 1750 yleissuunnitelmassa. Rakennustyöt käynnistyivät kuitenkin vasta vuonna 1754, mutta eivät ehtineet kovinkaan pitkälle ennen kuin Ruotsin liittyminen Pommerin sotaan vuonna 1757 keskeytti rakennustyöt Viaporissa lähes kokonaan aina vuoteen 1762 asti. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa saatiin rakennetuksi vain puolustusmuurien alaosat, jotka peitettiin väliaikaisesti lautakatteella. Vielä vuonna 1766 bastionin oikean siiven ja kyljen puolustusmuuri oli rakennettu vasta alempaan listaan (grov cordon) asti. Muureissa oli kuusi hiekkakivin kehystettyä, holvattua tykkiaukkoa ja yksi mörssäriaukko, mutta nämäkin olivat viimeistelemättömiä. Aukkojen välillä oli seinissä vasta tartunnat tulevien kasemattien seiniä varten. Bastionin vasen siipi, joka yhdistyi tässä vaiheessa taitteisena bastioni Palmstiernan vasempaan siipeen oli aivan keskeneräinen käsittäen vain puolustusmuurin alaosan, joka oli …
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.14320489517004
long: 24.98803443908696

metadescription 7852
modified: 2010-02-02T15:40:19+0300

Harkimo, Harry
type: Muu henkilö
alternative: Harkimo, Hjallis
spatial: i7950

bibliographic citation: "Palmikkopäiset tytöt pyörittävät Kontulankaarta./ Toiset sanovat kaiken, toiset sanottavansa sanovat,/ harakat hiekkalaatikolla." (s. 9) "Kontulankaari muistutti viikatteen terää/ ja minä ajattelin jotain jota olin niin monta kertaa ajatellut// enkä korjannut sitä, mikä ei ole korjattavissa/ enkä uskonut jumalaan tipan vertaa." (runosta Kontulankaari, s. 25)
references: i7786
spatial: i7785

Tanner, Väinö
type: Kirjailija
lisätietoja: http://fi.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4in%C3%B6_Tanner

metadescription 6014
modified: 2010-09-17T11:16:06+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Kohtaus, jossa takapihan ikkuna auki ja verhot lepattavat ulos ikkunasta on kuvattu sisäpihalla.
references: i8916
spatial: Mannerheimintie 138

Huovintie (Urmaankulman rivikylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Huovintie on keskiajan huomattavimpiin kuulunut tie, joka yhdisti Kokemäenjoen suun kauppa- ja asutusalueen sisempään Euran-Säkylän-Köyliön asutusalueeseen ja Varsinais-Suomen jokiasutuksen latvoihin. Tien vesistöä ja harjujaksoa seuraava linjaus edustaa vanhinta, jo esihistorialliselta ajalta periytyvää linjausta. Huovintie on nimenä kansanomainen, eikä sen rajaukselle ole olemassa virallista määritettä. Huovintieksi kutsuttu tie oli osa keskiaikaista Turku-Ulvila-Pohjanmaa maantietä. Turun suunnasta tiestä on käytetty lisäksi Varkaantie -nimitystä. Köyliössä Huovintien linjaukseen liittyy Pyhän Henrikin tie -niminen pyhiinvaellusreitti. Huovintie oli osa keskiaikaista yleistä maantieverkkoa, joka yhdisti Varsinais-Suomen ja Satakunnan hallintokeskuksia, kaupunkeja ja kauppapaikkoja. Keskiaikaisesta Huovintiestä eroaa Köyliössä Pyhän Henrikin tienä tunnettu keskiaikainen pyhiinvaellusreitti ja Oripäässä Varkaantienä tunnettu ja Turkuun vievä tieosuus. Koskella yhtenäisen harjujakson päätepisteessä Huovintie liittyy Paimionjokea seuraavaan Hämeen Härkätiehen. Harjavallan Torttilassa Huovintiestä erkanee lisäksi tielinjaus, joka seuraa Kokemäenjokea Ylä-Satakuntaan, josta tie jatkui vielä Kyrönkankaantienä ja Ylisenä Viipurintienä. Kokemäenjoella tien varrella oli jo keskiajalla merkittävä kyläasutus ja Ulvilan kaupungin lisäksi Teljän kauppapaikka sekä hallinnollisena keskuksena Kokemäenkartano. Ulvilan kirkolta Huovintie seuraa Kokemäenjoen vartta aina Harjavallan Lammaistenkoskelle ja Torttilaan, josta alkaa Kokemäen, Köyliön, Säkylän, Oripään, Loimaan ja Marttilan kuntien läpi kulkeva pitkä harjujen ja kankaiden muodostama vedenjakajakannas, joka päättyy Koski Tl:n länsiosaan. Lammaistenkosken pohjoispuolella hiekka- ja moreenipohjainen kangas jatkuu Kokemäenjoen suuntaisesti aina Porin Yyteriin saakka. Kokemäenjoelta lähdettäessä asumattomien kankaiden ketjun Harjavallanvuori-Järilänvuori-Koomankangas katkaisee vasta Köyliöjärven itärannan kylä- ja peltomaisema,…
alue: 60.695029799,23.163159906 60.694513744,23.162902601 60.693388500,23.163405752 60.691741133,23.163602859 60.690731731,23.170402490 60.688093618,23.166310002 60.688899345,23.161439957 60.686820150,23.159576676 60.685772378,23.158223025 60.685863640,23.156901021 60.686508515,23.156545704 60.687528886,23.155199236 60.687948354,23.153292964 60.687917827,23.151094163 60.688244959,23.150341060 60.689155528,23.150012439 60.689165918,23.149030561 60.689571630,23.147598460 60.690363265,23.144227063 60.691060147,23.144208378 60.691657691,23.144226397 60.691699823,23.143040766 60.692028071,23.143437717 60.695471903,23.142657467 60.696997174,23.142474505 60.698530415,23.144127220 60.698923510,23.146835237 60.698881192,23.148493400 60.698704329,23.150167665 60.697313447,23.151895253 60.696912179,23.153596256 60.696187262,23.157205982 60.696010026,23.158057101 60.695341248,23.160028335 60.695029799,23.163159906
historia: Huovintien kangasharjulla kulkeva osa on ollut käytössä jo esihistoriallisen ajan kauppa- ja eräretkillä. Tämä helppokulkuiseen harjumaastoon syntynyt reitti palveli ensisijaisesti kaukoyhteyksiä. Huovintien alkuperäinen päätepiste ja risteysasema oli Kokemäenjoen Lammaistenkoski, jonne harjuja seuraava reitti luontevasti päättyi. Harjumaasto oli pääasiassa asumatonta, mutta vesistöjen, Kokemäenjoen ja Köyliöjärven rannat asutettiin jo rautakaudella ja varhaiskeskiajalla ranta-alueille muodostuivat jo ensimmäiset kylät ja kauppapaikat. Ulvila sai kaupunkioikeudet 1365. Keskiajalla Huovintie alkoi Ulvilan kaupungista Kokemäenjoen suulta. Kaupungin jälkeen tie siirtyi Halstilassa toiselle puolelle jokea. Ylityspaikasta on mainintoja keskiajalta ja 1600-luvulla paikalla oli lauttayhteys. Huovintie erkani jokivarresta Harjavallan Lammaistenkoskella, joka oli keskiajalla merkittävä kalastus- ja markkinapaikka. Joki oli myös purjehduskelpoinen koskelle saakka. Huovintien varrella Turun piispoilla oli omistuksessa useita tiloja mm. Köyliönkartano ja Lammaistenkosken tilat. Aina 1670-luvulle saakka Oripään ja Virttaan kautta kulkenut Huovintie oli osa tieyhteyttä Turusta Pohjanmaalle. Kaukoreittinä Huovintien merkitys oli laajimmillaan keskiajalla. Turun ja Pohjanmaan välinen postilinja, Turku-Oripää-Harjavalta-Huittinen-Tyrvää-Kyrönkankaantie, perustettiin 1640-luvulla. Pohjanmaan rantatien valmistuminen ja postilinjan siirtyminen rantatielle 1680-luvulla johtivat Huovintien muuttumisen paikallistieksi. Asutuksen kasvu lisäsi paikallisteitä 1700- ja 1800-luvun aikana, jolloin ylhäällä harjulla kulkenut tie jäi yhä vähemmälle käytölle. Köyliönjärvellä maantie vaihtui itärannalta länsipuolelle, ja 1900-luvun alkuun tultaessa myös asutuksen painopiste seurasi uudempaa linjausta. Kokemäenjoen ja Köyliöjärven rantaosuuksilla pieniä tienoikaisuja tehtiin 1700-luvun loppupuolelta alkaen tieliikenteen tarpeen mukaan. 1900-luvulla tien maisemaan on vaikuttanut lisääntynyt soranotto…
kunta: k284
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

kokija
type: ObjectProperty
comment: An actor experiencer, a domain-specific form of target @en
domain: Event
label: experiencer @en
range: toimija
sub property of: end
sub property of: target

Boijen sairaala ja synnytyslaitos
type: Fakta
content: Missä sijaitsi, ja milloin toimi prof. O. A. Boijen sairaala ja synnytyslaitos? Helsingistä on kuitenkin kyse, sillä siellä olen ensimmäisen huutoni huutanut. Erään aiemman tietonne mukaan se olisi lakkautettu 1949. Kuitenkin syntymätodistukseni, jonka Helsingin kaupungin Kansanhuoltotoimisto on vahvistanut, kertoo vuodesta 1952. Kysyimme Helsingin kaupunginarkistosta Boijen sairaalan historiasta ja saimme sieltä seuraavat tiedot: Boijen sairaalan perustivat vuonna 1904 lääkärit Walter Parviainen ja Oskar Boije. Sairaala perustettiin parantamaan naistentauteja. Samalla sairaalassa oli synnytysosasto. Sairaala aloitti toimintansa Elisabetinkatu 16:n kiinteistössä. Vuonna 1911 sairaala muutti Bulevardin ja Fredrikinkadun kulmaan. Samana vuonna Parviainen vetäytyi toiminnasta, jolloin Boije jatkoi yksin kuolemaansa asti vuonna 1941, jonka jälkeen lääkäri Julius Meyer jatkoi toimintaa. Sairaalalla, joka erikoistui naistentauteihin ja synnytyksiin, oli vuonna 1929 kahdeksan gynekologian paikkaa ja kaksikymmentäviisi synnytyspaikkaa. Vuonna 1954 gynekologian paikkojen määrä oli noussut viiteentoista ja synnytyspaikkojen kolmeenkymmeneenneljään. Näistä kolmestakymmenestäneljästä synnytyspaikasta Helsingin kaupunki subventoi kahdeksantoista yleisellä synnytysosastolla olevaa paikkaa. Loput kuusitoista paikkaa olivat yksityisten käytössä. Boijen sairaalan ja Peijaksen sairaalan gynekologisen osaston yhteistyön takia osa Boijen sairaalan potilaista on hoidettu Peijaksessa. Yhteistoiminnan lakattua nämä potilaat ja heitä koskevat asiakirjat on yleensä siirretty Diakonissalaitokseen. Lisäksi asiakirjoista käy ilmi, että sairaala lopetti toimintansa vuonna 1979. Synnytysosasto oli lopetettu jo vuonna 1960. Vuosina 1966-1979 sairaalassa toimi naistentautien poliklinikka.
language: fin
spatial: i6575
temporal: i109
temporal: i110
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i107

bibliographic citation: "--Pimeään huutaa silti onneton juopunut,/ täyttää Flemaria äänellään,/ vaan edes kova kaiku ei häntä enää auta./ Katu humahtaa, kääntyy, raitiovaunu tulee,/ kolahtelee pois ihmiset mukanaan--" (runosta Avara huone, s. 55)
references: Jonakin päivänä kirjoitan sinusta runon
spatial: Fleminginkatu

description: Kirjan luku "Lenin Helsingissä": Lenin vieraili syksyllä 1917 K.H. Wiikin kotona Malmilla.
references: Lenin ja Suomi osa II
spatial: i74

metadescription 4319
modified: 2009-11-03T14:18:47+0300

Olet mennyt minun vereeni
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i8194
spatial: i6530
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1956.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2oo1/
näyttelijä: i8061
näyttelijä: Rentola, Rauha
näyttelijä: i7809
näyttelijä: i8060
ohjaaja: i8059

Harjunpää ja pyromaani
type: Dekkari
language: fin
relation: Timo Harjunpää
spatial: i52
spatial: i7776
spatial: i51
spatial: i53
temporal: i114
kirjoittaja: i1570

metadescription 8303
modified: 2010-09-17T11:26:58+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1651581~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1651579~S9*fin

metadescription 6274
modified: 2010-09-17T11:17:24+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Kertoja oli Suomalaisen Yhteiskoulun oppilaana 1935-1945.
references: i7860
spatial: i6583

Siilitien metroasema
type: MuuPaikka
is part of: i79
lat: 60.205053958686
long: 25.043892198763

metadescription 6608
modified: 2010-01-19T15:01:36+0300

Sirén-Kaplas, Johanna
type: Kirjailija

metadescription 8563
modified: 2010-02-01T15:02:15+0300

Salonen, Lido
type: Kirjailija
alternative: Salonen, Juha "Lido"

Rantasalmen kartanot (Rouhiala)
type: AreaOfInterest
alue: 62.065423721,28.417208278 62.062508366,28.415313173 62.061606169,28.413854161 62.061127469,28.411339761 62.061882120,28.407025548 62.063155411,28.403566132 62.064334700,28.404842347 62.067126266,28.407659085 62.066314683,28.413046686 62.065423721,28.417208278
kunta: k681
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rovaniemen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rovaniemen kirkko alttariseinän freskoineen ja sen viereinen hautausmaa sankarihautoineen oli aikanaan Lapin hallinnollisen keskuksen tuhon ja jälleenrakentamisen vaikuttavin symboli. Tiili- ja betonirakenteinen kirkko on muodoltaan päätytornillinen pitkäkirkko. Ulkoseinät on roiskerapattu ja vesikatto kuparia. Kirkkosalia kattaa kapealla laudalla verhottu taitteinen betoniholvi. Pitkillä sivuilla on kapeat vinojen seinäpilasterien lävistämät käytävät. Kuorin takaseinän peittää Lennart Segerstråhlen Elämän lähde -niminen freskomaalaus. Lisäksi kirkossa on Antti Salmenlinnan raamatunaiheiset lasi- ja koristemaalaukset, joihin on sovitettu Lappi-aiheisia yksityiskohtia. Kirkon itäpuolella on seurakunnan vanhin hautausmaa, jonka kohdalla on sijainnut Rovaniemen kaksi ensimmäistä kirkkoa. Kiviaidan ympäröimällä vanhalla hautausmaalla on kansalaissodan sankaripatsas sekä edellisten kirkkojen ja kellotapulin muistomerkki. Kirkon pohjoispuolella on 1833 vihitty toinen hautausmaa sekä talvi-, jatko- ja Lapin sodassa kaatuneen 603 sotilaan sankarihauta-alue. Väinö Aaltosen tekemä sankaripatsas "Miehen kohtalo tunturin huipulla" on paljastettu 1954. Alueella on myös evakkotaipaleella Ruotsissa 1944-1946 kuolleiden rovaniemeläisten muistomerkki vuodelta 1965 (Ensio Seppänen).
alue: 66.495339211,25.724770218 66.495138662,25.730036134 66.494280134,25.729815035 66.494077351,25.731546339 66.493658918,25.731432907 66.493718931,25.731177832 66.493904542,25.729718151 66.494606937,25.724465197 66.495339211,25.724770218
historia: Rovaniemen seurakunta perustettiin viimeistään 1632 Kemin kappeliksi ja erotettiin omaksi kirkkoherrakunnaksi 1785. Seurakunnan nykyistä edeltävä, 1810-luvulla rakennettu puinen ristikirkko tuhoutui Lapin sodassa lokakuussa 1944. Uudesta kirkosta järjestettiin 1947 Kirkkoja Karjalaan -järjestön seuraajan Kirkon Lahja ry:n tuella yleinen arkkitehtikilpailu ja sen jälkeen kutsukilpailu 1948. Kilpailun perusteella suunnittelutyö annettiin arkkitehti Bertel Liljequistille. Kirkon rakentamista tuettiin Amerikan luterilaisten seurakuntien Suomen kirkolle myöntämällä avustuksella. Ruotsin seurakuntien keräämillä lahjoitusvaroilla oli puolestaan merkittävä osuus kirkon taiteelliseen koristeluun sekä kattokruunujen, kellojen ja urkujen hankkimiseen. Kirkko vihittiin käyttöön kesällä 1950. Kuoriseinän freskomaalaus valmistui vuotta myöhemmin. Kirkko on pääosiltaan säilyttänyt korkeatasoiset alkuperäiset piirteensä. 1980-luvun lopulla tehty kunnostus käsitti teknisten asennusten uusimisen ohella kirkon ulko- ja sisämaalauksen sekä Segerstråhlen freskon puhdistuksen ja Salmenlinnan koristemaalausten konservoinnin. Lisäksi kirkkoon hankittiin uudet urut. Kirkon kuoriosassa tehtiin joitakin jumalanpalvelusuudistukseen liittyviä muutoksia 1997.
kunta: k698
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin yöhön
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i307
saveltaja: i7647

metadescription 6868
modified: 2010-01-19T15:01:53+0300

metadescription 1100
modified: 2010-09-17T11:25:51+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1293044~S9*fin

polku
type: DatatypeProperty
comment: Reitti pisteinä WGS84-muodossa (lasketaan reitin pisteistä).
comment: Polku WGS84-muodossa).
domain: RouteOfInterest
domain: PathOfInterest
label: reitti
label: route @en
label: path @en
range: string
sub property of: datatypeProperty

description: Kirjassa luku, Eija Arminen: "Ilmeinen Skogster-leima" - Greta Skogster-Lehtisen kirkkotekstiilejä Helsingissä.
references: Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
relation: Skogster-Lehtinen, Greta

Porvoon saaristokylät (Londböle)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Porvoon rannikon suurilla saarilla Emäsalossa, Vessölandetissa ja Pellingissä on vanhoihin kyläraitteihin tukeutuen runsaasti hyvin säilynyttä kyläasutusta mm. Bengtsbyssä, Sondbyssä ja Londbölessä sekä Pellingin Söderbyssä ja Österbyssä. Kyläasutus liittyy luotsitilahistoriansa puolesta Suomenlahden merenkulun historiaan. Saaristokylien rakennuskanta koostuu 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun rakennustyypeistä, maalaistaloista, mäkituvista ja huviloista sekä kouluista ja yhdistystaloista. Emäsalon kylät keskittyvät saaren itäreunaan tien varteen. Erityisen hyvin vanhan kylärakenteensa on säilyttänyt Vaarlahden Bengtsbyn kylä, jonka rakennuskannasta suurin osa on valmistunut ennen 1940-lukua. Bengtsbyn tiheän rivikylän talot sijaitsevat molemmin puolin tietä, mutta vanhaa asutusta on myös kylän itäpuolella rannan tuntumassa. Bengtsbyn vanha VPK:n talo on säilynyt metsässä kylätien länsipuolella. Perinteisiä pihapiireja on mm. on Rönnbackan, Storspiksin, Hummasin, Spakiksen, Nygrannin, Nybackan ja Nilsasin tiloilla. Koulurakennus on vuosisadan alusta ja seuratalo Midgård vuodelta 1912. Vessölandetissa ovat Sondbyn ja Londbölen kylät säilyttäneet hyvin perinteisen, tiiviin luonteensa. Huomattavimpia yksittäiskohteita Sondbyssä ovat vanha sotilasvirkatalo Skeppars aittoineen 1800-luvulta, Nedre Kärraksen, Backaksen ja Nystubackenin päärakennukset. Kylän pienet pellot ympäröivät sitä rajautuen etelässä mereen ja idässä ja lännessä purojen varrella sijaitseviin niittyihin. Pellingin saaristolaiskylän asutus on keskittynyt teiden risteykseen. Kyläkuvaa leimaavat pitkänomaiset harjakattoiset maalaistalot 1900-luvun alusta (Vävärs, Nybondas, Smedsin, Nedra Brandts). Österbyn kyläasutus jakautuu kahteen ryhmään kahdolle mäelle, harjun rivikylään ja Yrjaksen mäelle. Taloryhmien välille jää pieni viljelyaukea. Kylässä on 1800- ja 1900-luvun vaihteessa rakennettu yhdistystalo ja kansakoulu.
alue: 60.296033535,25.699160874 60.295651260,25.697477959 60.295489027,25.695530143 60.296445464,25.694146574 60.297567765,25.693460967 60.298533817,25.694672002 60.299012160,25.696415070 60.299062465,25.698303534 60.297961045,25.699500686 60.297199560,25.699691185 60.296310671,25.699854663 60.296033535,25.699160874
historia: Uudenmaan rannikkoseudulle saapui ruotsalaisia uudisasukkaita 1000-luvun ensimmäisinä vuosisatoina. Emäsalon saaren Vaarlahden, Bengtsbyn, Orrbyn ja Emsalön kylät sijaitsivat 1560-luvulla nykyisen tien varressa meren rannalla. Bengtsby oli kylistä ainoa, joka ei sijainnut aivan meren rannassa, vaan sen viisi taloa olivat suurinpiirtein nykyisellä kylänpaikalla tien varressa. Sondbyn kylätontti sijaitsi nykyisten Skepparsin ja Kärrasin talojen kohdalla Hemvikenin pohjukassa. Sondby oli rivikylä, jonka 6 taloa sijaitsivat tiiviisti kylätien varressa. Londböle oli 1700-luvulla rälsitila, joka myöhemmin muodostui ryhmäkyläksi nykyiselle paikalleen. Kylien pellot sijaitsivat jo 1700-luvulla nykyisillä paikoillaan kylien ympärillä. Pellinki mainitaan kirjallisissa lähteissä 1431. Pellingissä oli 1560-luvun kyläluettelon mukaan yhteensä 13 taloa.
kunta: k638
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vuoksenmaa, Johanna
type: Ohjaaja

description: Päiväkoti Onnela on toiminut Sydvästin talossa vuodesta 1938, ja siitä kerrotaan tarinoita kirjassa.
references: Sydväst
spatial: i7150

Kaponieeri Boije
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p77526
event: p5087
event: p5089
event: p5057
event: p5099
event: p5081
event: p5093
event: p5092
event: p5076
event: p5062
event: p5054
event: p48304
event: p55519
event: p30263
event: p5088
event: p5030
event: p5047
event: p5059
event: p5022
event: p5064
event: p79684
event: p90156
event: p5095
event: p74321
event: p5072
event: p5097
event: p121189
event: p5098
event: p90417
event: p61874
event: p5090
event: p143684
event: p5040
event: p5084
event: p91415
event: p68097
event: p44237
event: p117291
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: p144
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Kaponieeri Boije
lat: from POI
lon: from POI

description: Pääosa romaanin tapahtumista sijoittuu Everstin taloksi kutsuttuun marjapuuronpunaiseen kolmikerroksiseen jugendrakennukseen. Kirjassa talon ilmoitetaan sijaitsevan muutaman minuutin kävelymatkan päässä Eiran sairaalasta.
references: i2012
spatial: i36

metadescription 9014
modified: 2010-04-13T15:19:01+0300

metadescription 6510
modified: 2010-01-19T15:01:31+0300

Pohjolan Ilmari
type: Muusikko

Bocksbackan kartano
type: Rakennus
alternative: Pukinmäen kartano
is part of: i7582
is part of: Pukinmäki
lat: 60.2407154612047
long: 24.9882298860772

Unho, Ilmari
type: Ohjaaja

bibliographic citation: "Nika, Darian ensimmäinen ystävä Suomessa, kutsui Olegin peremmälle. Hän asui nyt pienemmässä yksiössä Kulmavuorenkadulla. Nika tarjosi Olegille konjakkia ja esitteli asuntonsa yksityiskohtia, sängynpeitteitä ja kattokruunuja." (s.201)
references: i9568
spatial: i9566

metadescription 7319
modified: 2010-02-05T13:33:50+0300

metadescription 2169
modified: 2010-09-17T11:18:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1834411~S9*fin

metadescription 9274
modified: 2010-06-10T14:15:21+0300

metadescription 6770
modified: 2009-08-18T15:49:42+0300

Faijasa boitsu
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i163
lisatietoa: Alkuperäisteos Tell Laura I love her
saveltaja: i6731
saveltaja: Barry, Jeff

Purssila, Kari
type: Muusikko

metadescription 9608
modified: 2011-05-20T10:20:20+0300

Pyhän Henrikin katedraali
type: Kirkko
is part of: i9338
is part of: i35
lat: 60.1590296531664
long: 24.9542812331495

metadescription 7579
modified: 2010-01-28T11:50:43+0300

metadescription 117
modified: 2010-08-24T13:12:58+0300

Tessvärin kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tessvärin kartanon talouskeskus on komea ja kokonaisuudessaan hyvin säilynyt 1800-luvun kartanoympäristö saaristolaisolosuhteissa. Tessvärin kartano on yksi Halikonlahdelle ja Perniönjoelle johtavan vesireitin varrella sijaitsevista kartanoista. Halikonlahden seutu on ollut rautakaudelta asti vanha asutuksen, liikenteen ja kaupan ydinalue, myös yksi maamme merkittävimmistä kartanokeskittymistä. Tessvärin talouskeskus on Ulkoluodon saaren kapeimmalla kohdalla sijaitsevalla etelä-pohjoissuuntaisella harjanteella. Tessvär on harvoja entisen Särkisalon pitäjän kantatiloja, joihin liittyy säätyläisomistusta. Päärakennuksessa, joka on rakennettu viimeistään 1800-luvun alussa, on tehty muutoksia 1921. Tuolloin alkuperäinen satulakatto on muutettu mansardikatoksi. Mellantessvärin kaksikerroksinen, kookas empiretyylinen päärakennus on 1850-luvulta. Talousrakennuksiin kuuluu komea kivinavetta, johon on merkitty vuosiluku 1878. Sen lähellä sijaitsevat kaksi kookasta hirsiaittaa sekä muita hirsirakenteisia talousrakennuksia. Kartanon ympäristö on puistomainen. Kartanoa ympäröineet pellot on myöhemmin metsitetty. Tessvärin talouskeskukselta on aiemmin johtanut tie itäiselle merenlahdelle, jota on käytetty liikennöintiin.
alue: 60.046389118,22.888600278 60.048875586,22.887314819 60.049758524,22.887315267 60.051596580,22.890649590 60.051811871,22.891865385 60.050891462,22.894376099 60.049119941,22.897347515 60.048882933,22.897146146 60.048640906,22.897069786 60.048268457,22.897080495 60.047428569,22.896616956 60.046128437,22.895483104 60.046389118,22.888600278
historia: Tessvär on saaristoon 1200-luvun lopulta lähtien muodostunutta uudisasutusta. Perniön pitäjään kuulunut Tessvär mainittiin ensimmäisen kerran 1475 ja 1540 maakirjaan se merkittiin kaksitaloisena. Kartano muodostettiin 1580-luvulla näistä kahdesta talosta. Yhden tilan ne muodostivat 1701. Kartano peruutettiin isossa reduktiossa 1683 ja muodostettiin ratsutilaksi 1753. Isojaon aikaan kartanolla oli yhdeksän torppaa ja enimmillään torppia oli toistakymmentä. 1800-luvun puolivälissä Tessvär toimi kesänviettopaikkana. Se on ollut mm. Attu Oy:n omistuksessa.
kunta: k734
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Saarikko, Niilo E.
type: Muusikko

metadescription 9868
modified: 2012-07-04T14:42:29+0300

Musta, niljaisten lehtien kaupunki
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i335
saveltaja: i8794

metadescription 7221
modified: 2010-02-02T15:25:00+0300

metadescription 377
modified: 2010-09-17T11:12:45+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1225443~S9*fin

metadescription 5192
modified: 2010-09-17T11:25:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1352532~S9*fin

Kesäranta
type: Rakennus
alternative: Bjälbo
alternative: Villa Bjälbo
is part of: i23
is part of: i22
lat: 60.1845310561136
long: 24.9059760552877

Kukkolankosken kalakenttä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kukkolankosken kalakenttä on perinteinen Tornionjokivarren siian ja lohen kalastuspaikka, jossa on alkuperäisellä paikallaan säilynyt rivi vanhoja, hirsisiä aittoja. Tornionjoki on Euroopan pisin vapaana virtaava joki ja Kukkolankoski Suomen pisin vapaana virtaava koski. Se on 3,5 km pitkä ja sen putouskorkeus on noin 13,8 m. Kosken partaalla olevan kalakentän rakennuskanta koostuu kahdeksasta aitasta, kalapuojista, koskikodasta ja myllypirtistä. Koskikentän vanhin ja keskeisin rakennus on kalansavustamo eli koskikota, jonka keskellä on kivistä rakennettu tulisija ja jonka seiniä kiertävät leveät penkit. 1800-luvun jälkipuoliskolla rakennettu Myllypirtti on toiminut vuodesta 1951 kesäkahvilana. Alkuperäisellä paikallaan säilyneiden aittojen jatkeena on muualta siirrettyjä aittoja, mm. Karungin kylän vanha viljamakasiini. Alueen pohjoislaidalla on kalapuoji ja Halosen talon rakennukset. Kentän etelälaidalla on matkailua palveleva 1965 rakennettu entinen myllärin asunto.
alue: 65.961969786,24.045298167 65.963166375,24.042730355 65.965494914,24.044339249 65.965307608,24.046537797 65.963781560,24.044900943 65.963598338,24.044883265 65.963130237,24.045346690 65.962406714,24.046580666 65.961969786,24.045298167
historia: Kukkolankosken merkityksestä siiankalastuspaikkana kertoo 1700- ja 1800-lukujen käräjöinti siianpyyntioikeudesta. Siianpyynti oli 1700-luvulla tiettyjen talojen oikeus eikä siitä tarvinnut suorittaa kruunulle mitään taksaa tai veroja. 1840-luvulla käräjöitiin siianpyyntioikeudesta Kukkolan vanhojen verotilojen ja isossa jaossa Kukkolan jakokuntaan liitettyjen Aapajoen tilojen kesken. Kuninkaallinen kamarikollegio päätti 1874, että siiankalastus oli Tornionjoella valtion yksinoikeus kuten lohenkalastuskin. Kukkola oli 1800-luvun alussa Tornionlaakson suurin kylä. Kylä jakautui kahtia 1809 Suomen sodan seurauksena, kun Tornionjoesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen raja, joka halkaisi yhteisen kieli- ja kulttuurialueen. Kukkolankosken siikasaaliit vaihtelivat 1943-2003 vajaasta 2000 kilosta yli 17000 kiloon vuodessa.
kunta: k851
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Salokoski, Emma
type: Muusikko

metadescription 9510
modified: 2010-12-29T08:09:52+0300

metadescription 7481
modified: 2010-02-02T15:35:10+0300

Suitian kartano ja Siuntion kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suitian kartano ja Siuntion kirkko muodostavat merkittävän maisemassa nähtävän kokonaisuuden, joka kuvastaa keskiajalla vallinnutta kirkon ja maallisen vallan läheistä suhdetta, ja jota täydentää keskiaikaisella paikallaan sijaitseva Siuntion pappila. Valtaneuvos Erik Flemingin rakennuttamat Suitian ja Paraisten Kuitian kivinen asuinkartano ovat vanhimpia parituparakennuksia maassamme. Keskiajan tai 1500-luvun asumisesta kertova rakennuskanta on Suomesta lähes tyystin hävinnyt ja vain puolen tusinaa ylemmän aateliston Hornien tai Flemingien rakennuttamaa kivistä asuinkartanoa on säilynyt todisteena noiden vuosisatojen rakentamis- ja asumistapojen kehityksestä. Suitian kartanolinnan nykyasu on tulosta maassamme harvinaisesta yksityisessä miljöössä tehdystä tyylihistoriallisesta restauroinnista. Kirkkojoen itäpuolella harjanteella sijaitsevaan Suitian kartanoon johtaa puukuja. Harmaakivinen päärakennus on peräisin 1540-luvulta. Kartanolinnan pihaa rajaavat sivu- ja piharakennukset ja sen eteläpuolella on puutarha sekä sukuhautoja. Maatalouskeskus on kartanolinnan pohjoispuolella; vanhat talousrakennukset ryhmittyvät yhdeltä sivulta avoimeksi pihaksi. Kartanon pihalla on kivestä ja maasta rakennettu tähtilinnoituksen pienoismalli, jota on arveltu sotamarsalkka Carl Henrik Wrangelin opetustarkoituksiin teettämäksi. Kartanon länsipuolella on kivisen myllyn raunio 1600-luvulta sekä siihen liittyvän patoaltaan jäännökset. Kartanolinnan nykyinen asu on 1800-luvun viimeisiltä vuosilta, jolloin sen omistaja August Wrede todennäköisesti omien suunnitelmiensa pohjalta antoi rakennukselle myöhäiskeskiaikaisen ulkoasun torneineen, porraspäätyineen, suippokaarisine ikkuna- ja oviaukkoineen. Pohjakerroksen tuvat muutettiin ritarisaliksi ja asehuoneeksi goottilaisine puupaneleineen ja ikkunanpuitteineen sekä suurine takkauuneineen. August Wreden myöhäiskeskiaikaan viittaava sisustus, jolla on haluttu korostaa Flemingien loiston aikaa ja rakennuksen vanhinta kerrostumaa, on ainoa laa…
alue: 60.190475569,24.196309174 60.190878885,24.201904886 60.184646627,24.206281625 60.181460051,24.214257329 60.181962148,24.216139843 60.181328292,24.220668925 60.178431558,24.224410371 60.177960519,24.221120873 60.174616455,24.213153563 60.173904387,24.211164848 60.176303571,24.206716791 60.175335086,24.204172895 60.177121824,24.203030408 60.178829727,24.202876893 60.179276851,24.201377819 60.180105586,24.201423560 60.180693507,24.200250200 60.180958716,24.198709532 60.181226084,24.195667091 60.183004340,24.196083569 60.184362517,24.193575043 60.188386765,24.192583674 60.190214763,24.190803021 60.191003070,24.193175145 60.191487381,24.195917942 60.190475569,24.196309174
historia: Siuntion keskeisillä alueilla asutus vakiintui jo 1200-1300-luvuilla. Siuntion seurakunta mainitaan asiakirjalähteissä ensimmäisen kerran 1417. Seurakunnan perustaminen saattaa olla yhteydessä läheiseen suurkartanoon tai se on tavalla tai toisella liittynyt Lohjan emäkirkon alaisuuteen. Keskiajan loppupuolella se on jo ollut itsenäinen seurakunta. Pappila erotettiin tiettävästi Suitian kartanosta seurakunnan muodostamisen yhteydessä. Nykyinen päärakennus valmistui 1814-1817. Puisto sai nykymuotonsa 1800-luvulla. Suitia mainitaan lähteissä ensimmäisen kerran 1420. Ensimmäinen tunnettu omistaja oli Björn Ragvaldsson. Omistus siirtyi Flemingeille noin 1494. Valtaneuvos, laamanni Erik Flemingin toimesta Suitian kartanon rakennustöiden johtoon kutsuttiin 1541 kivenhakkaaja Tomas Tomasson Tallinnasta. Korkean kellarikerroksen päälle rakennettu kaksikerroksisen linnan pohjakerros käsitti kaksi tupaa eteisen molemmin puolin sekä tornihuoneen portaineen. Toisen kerroksen alkuperäistä huonejärjestystä ei tunneta, mutta sekin lienee käsittänyt kaksi salia eteisineen. Rakennuksen kalkkikiviset ikkunankehykset ja avotakka sekä vesiallas ovat Tomas Tomassonin käsialaa. Kartanolinnan 1755 ostanut hovimarsalkka Esbjörn Reuterholm ajanmukaisti vanhan, kauan tyhjänä seisoneen ja rappeutuneen linnan. Toinen harmaakivinen kerros purettiin ja korvattiin tiilisellä päätysalin, sivukäytävän ja huonesarjan käsittäneellä asuinkerroksella. Töitä johti muurarimestari Samuel Berner Turusta, ja kartano oli valmiina 1760-luvun puolivälissä. Kartano sai nykyisen asunsa August Wreden teettämässä ja suunnittelemassa tyylihistoriallisessa restauroinnissa 1800-luvun lopulla. Wrede-suvun omistuskausi päättyi vararikkoon 1933, jolloin etuosto-oikeutta käyttänyt valtio luovutti Suitian Sotainvalidien Veljesliiton käyttöön. Invalidikotina toimineelle tilalle rakennettiin asuin- ja talousrakennuksia. Helsingin yliopisto sai kartanotilan rakennuksineen haltuunsa 1975 ja käytti Suitiaa maatalouden opetus- j…
kunta: k755
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Malinen: Ee se oo tääsin poessulettua
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i7424
spatial: i8187
temporal: i116
kirjoittaja: Seppälä, Jaakko
kirjoittaja: i9602
lisatietoa: Malinen on Helsinkiin opintojen perässä muuttamaan joutunut savolainen jänis, joka on säilyttänyt kotiseutunsa murteen ja asenteen.
lisätietoja: http://www.malinen.info/kaappa.html#

Tehtaankatu 18
type: Osoite
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1581157405332
long: 24.9475100084919

description: Maria Kallion työpaikka.
references: Ensimmäinen murhani
spatial: i8108

metadescription 5786
modified: 2010-09-17T11:05:59+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9770
modified: 2011-10-13T16:26:13+0300

bibliographic citation: "Aikoinaan olympialaisia varten korkealle kalliolle rakennetun maauimalan lämmin vesi höyrysi viileässä aamuilmassa. Juuri noussut aurinko sai täyspitkän altaan näyttämään aivan luonnon kuumavesialtaalta, vaikka vesi olikin vain 24-asteista, sillä ilman lämpötila oli syyskuussa enää 15 astetta." (S. 141.)
description: Aamu-uinnillaan Olli tapaa Mian Uimastadionilla.
references: Kuolemankukkia
spatial: Uimastadion

Kortepohjan asuma-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kortepohjan asuma-alue on edustava esimerkki 1960-luvun kaupunkisuunnittelusta ja uudesta elementtirakentamisesta. Moderni tiivis asuinalue pienimittakaavaisine rakennuksineen on toteutettu ruutukaavaan kunnianosoituksena perinteisille puukaupungeille. Kohde kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Parhaiten neliönmuotoiset rivi- ja pienkerrostalotontit toteuttavat asemakaavassa suunnitellun ruutukaavan ja suurkortteleiden ideaa kortteleissa 13 ja 15. Alue on visuaalisesti yhtenäinen. Tasakattoiset, kaksikerroksiset ja elementtirakenteiset tyyppitalot ovat tonteilla kolmen rakennuksen ryhmissä ja kunkin tontin rakennusten puuelementit on maalattu yhtenäisillä väreillä. Rajatut ja aidatut piha-alueet ovat istutettuja. Korttelien läpi kulkevat kävelytiet ja lähes luonnontilaiset yhteistontit yksikerroksisine varasto- ja huoltorakennuksineen ovat korttelien keskellä. Autottomaksi suunnitellun asuinalueen paikoitus on keskitetty yhteiselle paikalle.
alue: 62.250828734,25.701805935 62.254984577,25.698457316 62.255589817,25.702155695 62.251420027,25.705337279 62.250828734,25.701805935
historia: Arkkitehti Bengt Lundstenin kilpailuvoittoon 1964 perustunut asuinalue, Jyväskylän Kortepohja oli monella tavalla merkittävä suomalaisten 1960-luvun asuinalueiden suunnittelussa. Suunnittelijan pyrkimyksenä oli vapaasti metsäiseen ympäristöön sijoitetun asuinalueen sijasta saada aikaan urbaani, tiivis asuinympäristö matalahkoilla rakennuksilla, joiden sijoituksella on yhteys 1800-luvun kaupunkien ruutukaavamuotoon. Lundsten laati kilpailusuunnitelman pohjalta alueen asemakaavan 1966 (korttelit 10-19). Lundsten ja arkkitehti Esko Kahri piirsivät 1967-1968 korttelien 13 ja 15 tyyppitalosuunnitelmat ja niiden mukaiset asuinrakennukset valmistuivat 1968-1970. Asuinrakennuksia näihin kortteleihin suunnitteli Lundstenin ja Kahrin suunnitelmien ideoita noudattaen myös arkkitehti Antti Eskelinen 1971-1972. Kortteleiden keskelle rakennettiin Lundstenin suunnittelemat huoltorakennukset ja pyörävarastot, joita laajennettiin myöhemmin Eskelisen suunnitelmien pohjalta. Rakennukset valmistettiin Lohjan Kalkkitehtaan kehittämistä Siporex-elementeistä ja Enso-Gutzeitin puuelementeistä. Lundstenin arkkitehtitoimiston lisäksi suunnitteluun osallistui kaksi helsinkiläistä insinööritoimistoa, Viiste ja Juhani Salmivalli.
kunta: k179
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Tunnelitie
type: Katu
is part of: i8
lat: 60.2176180070262
long: 24.8999016377788

kulttuuriorganisaatio
type: luokka
subclass of: p85
created: 05.10.2009 09:50
modified: 05.10.2009 09:50

metadescription 613
modified: 2010-09-17T11:14:07+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1090878~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1022041~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1649421~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1068326~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1572050~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1000898~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1332859~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1332562~S9*fin

Beckerintie
type: Katu
is part of: i2
lat: 60.2458524061298
long: 24.869199744621

description: Jäähallin arkkitehti yhdessä Kalle Räiken kanssa
references: i6879
spatial: i7535

metadescription 1087
modified: 2010-09-17T11:25:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1706368~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1583135~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1057235~S9*fin

bibliographic citation: 'Museokadun ja Oksasenkadun risteyksen toisella puolella vartioi edelleen kaksi vastakkain seisovaa karhua. Tai oikeastaan siinä vartioi kaksi nallekarhua, niin pieniksi oli kuvanveistäjä Talvia ne muotoillut. Niiden komeanharmaa kiviturkki oli vaihtunut homeenvihreään, sameaan peitteeseen.' (s. 113)
description: Teoksessa kuvataan tarkasti Helsinkiä Herttoniemestä Arabianrannan, Kallion, Töölön ja Munkkiniemen kautta aina Lauttasaareen asti.
references: i9578
spatial: i9574

metadescription 8192
modified: 2010-02-02T15:42:48+0300

Vallgårds svenska folkskola
type: Rakennus
is part of: i46
lat: 60.1942027540901
long: 24.9535781583085

Sooloilua
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i7213
temporal: i116
näyttelijä: Lentonen, Saija
näyttelijä: Toivonen, Kari-Pekka
ohjaaja: i8181

metadescription 8526
modified: 2010-01-27T12:44:26+0300

Kluuvin merkitys
type: Fakta
content: Mitä tarkoittaa kluuvi? Kluuvi (Gloet) tulee ruotsin sanasta glo. Se tarkoittaa puoliksi umpeutunutta merenlahtea. Kluuvin alue on itse asiassa kokonaan kuivatettua merenlahtea.
language: fin
spatial: Kluuvi
temporal: i116

metadescription 6497
modified: 2010-02-02T15:24:52+0300

Verstas D24
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T08:01:21.291+00:00
modified: 2012-12-13T09:32:33.718+00:00
subject: p36235
subject: p33844
subject: p33283
kuvailu: Yksikerroksinen hirsitalo rakennettiin vuosina 1844-45 meriviraston verstaiksi. Verstaassa oli karoliininen pohjakaava. Keskiovesta kuljettiin eteisen kautta huoneisiin, vain eteläinen iso kulmahuone oli erillinen, ulkoa kuljettava, johon ei ollut sisäyhteyttä muista huoneista. Kulmahuoneeseen oli kaksipeiliset pariovet, joiden edessä oli luiska. Fasadin symmetrisyyden vuoksi pohjoisen kulmahuoneen seinässä oli samanlainen valeovi. Ullakon portaat olivat eteisessä. Aumakattoisessa, lautakatteisessa talossa oli sileä tai ainakin sitä tavoitteleva ulkovuorilaudoitus, voimakkaat räystäslistat, keskirisaliitti ja frontoni. Keskirisaliitissa oli symmetrisesti ovi ja kaksi valeikkunaa. Niiden yllä frontonissa oli lynetti-ikkuna, jonka keskiosassa oli suorakaiteen muotoinen ikkuna. Pariovien yllä oli voimakas, suora ylälista. Keskirisaliitin ikkunoissa ja ovessa oli kapea, kevyt listoitus. Lämpöeristetty yläpohja oli ripustettu ruotsalaistyyppisistä kattotuoleista. Tuulettu rossipohja oli tuettu kivipylväiltä. Työpajassa tehtiin pintaremonttia Krimin sodan jälkeen 1859. Vuonna 1866 rakennus muutettiin tartuntatauteja sairastavien parakiksi, sitä sanottiin myös koleraosastoksi. Vuoteen 1874 mennessä tehtiin sitten monia muutoksia. Lautakaton tilalle tehtiin peltikatto, joka maalattiin myöhemmin öljypohjaisella punamullalla. Eteiseen portaiden viereen tehtiin väliseinä käymälän erottamiseksi muista tiloista. Kaikkiin huoneisiin järjestettiin kulku sisäkautta. Luiska purettiin fasadista, samoin pariovet, joiden tilalle asennettiin välikarmilliset 12-ruutuiset ikkunat. Uunit muurattiin uudelleen. Eteiseen rakennettiin symmetrisesti toinen väliseinä. 1892-93 rossipohja täytettiin hiekkamaalla ja vanhan, palkkien päällä olleen lautalattian tilalle tehtiin kalkilla muurattu tiililattia, johon laskettiin asfaltti ja maalattiin keltaisella öljymaalilla. Myös jalkalistat tehtiin asfaltista. Luonnonkivisokkeli saumattiin uudelleen sementtipitoisella laastilla. Rakennus oli välskäriop…
historia: Yksikerroksinen hirsitalo rakennettiin vuosina 1844-45 meriviraston verstaiksi. Verstaassa oli karoliininen pohjakaava. Keskiovesta kuljettiin eteisen kautta huoneisiin, vain eteläinen iso kulmahuone oli erillinen, ulkoa kuljettava, johon ei ollut sisäyhteyttä muista huoneista. Kulmahuoneeseen oli kaksipeiliset pariovet, joiden edessä oli luiska. Fasadin symmetrisyyden vuoksi pohjoisen kulmahuoneen seinässä oli samanlainen valeovi. Ullakon portaat olivat eteisessä. Aumakattoisessa, lautakatteisessa talossa oli sileä tai ainakin sitä tavoitteleva ulkovuorilaudoitus, voimakkaat räystäslistat, keskirisaliitti ja frontoni. Keskirisaliitissa oli symmetrisesti ovi ja kaksi valeikkunaa. Niiden yllä frontonissa oli lynetti-ikkuna, jonka keskiosassa oli suorakaiteen muotoinen ikkuna. Pariovien yllä oli voimakas, suora ylälista. Keskirisaliitin ikkunoissa ja ovessa oli kapea, kevyt listoitus. Lämpöeristetty yläpohja oli ripustettu ruotsalaistyyppisistä kattotuoleista. Tuulettu rossipohja oli tuettu kivipylväiltä. Työpajassa tehtiin pintaremonttia Krimin sodan jälkeen 1859. Vuonna 1866 rakennus muutettiin tartuntatauteja sairastavien parakiksi, sitä sanottiin myös koleraosastoksi. Vuoteen 1874 mennessä tehtiin sitten monia muutoksia. Lautakaton tilalle tehtiin peltikatto, joka maalattiin myöhemmin öljypohjaisella punamullalla. Eteiseen portaiden viereen tehtiin väliseinä käymälän erottamiseksi muista tiloista. Kaikkiin huoneisiin järjestettiin kulku sisäkautta. Luiska purettiin fasadista, samoin pariovet, joiden tilalle asennettiin välikarmilliset 12-ruutuiset ikkunat. Uunit muurattiin uudelleen. Eteiseen rakennettiin symmetrisesti toinen väliseinä. 1892-93 rossipohja täytettiin hiekkamaalla ja vanhan, palkkien päällä olleen lautalattian tilalle tehtiin kalkilla muurattu tiililattia, johon laskettiin asfaltti ja maalattiin keltaisella öljymaalilla. Myös jalkalistat tehtiin asfaltista. Luonnonkivisokkeli saumattiin uudelleen sementtipitoisella laastilla. Rakennus oli välskäriop…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14872987998354
long: 24.97907049655919

Museosilta (Mullinkosken silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 60.584967463,27.186654547 60.585136024,27.187253939 60.584754555,27.187856163 60.584553467,27.187153946 60.584967463,27.186654547
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k075
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lauttasaari
type: Kaupunginosa
lat: 60.1556891907422
long: 24.8689550899614

metadescription 8786
modified: 2010-03-04T15:50:43+0300

description: lyhyt esittely ja kuva käytävältä sekä yksittäisestä sellistä eli putkasta
references: Helsinki-tiloja
spatial: i7234

Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus (Aspö)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Ulkosaariston asuttaminen liittyy merenkulkuun ja kalastukseen. Saarten pienimuotoinen, pysyvä kyläasutus on saanut alkunsa saarissa jo keskiajalla ja monet ulko- ja välisaariston kylistä ovat säilyneet yhtenäisinä kokonaisuuksina. Kyläkuvalle ovat ominaista pienialaiset niityt ja kallioiden suojassa sijaitsevat tiiviit taloryhmät. Asutus on keskittynyt pääasiallisesti sataman ja pienialaisten kyläpeltojen tuntumaan. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Berghamn, Nötö, Sandholm, Lökholm ja Borstö sekä Jurmo ja Björkö ovat osa valtakunnallisesti arvokasta Saaristomeren kulttuurimaisemat maisema-aluetta. Saaristokylien kulttuuriympäristöön kuuluvat satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Saarten kulttuurimaisemaan on vaikuttanut pysyvän asutuksen ja laiduntamisen väheneminen 1900-luvun loppupuolella sekä samaan aikaan tapahtunut matkailun lisääntyminen. Kyläasutus entisen Nauvon ulkosaaristossa käsittää Nötön, Lökholmin, Sandholmin ja Borstön sekä enemmän sisäsaariston puolella Berghamnin, Stenskärin ja Gullkronan. Saaristolaisasutuksen lisäksi Gullkronan saarella on luotsiasema ja Nötössä kappeli. Berghamnin saaren vanhin asutus, Norrgård, Mellangård ja Södergård, sijaitsee saaren itärannalla, pelto- ja niittyalueen tuntumassa. Kolmen kantatalon jakautuminen ja torppien perustaminen o…
alue: 59.951095872,21.611318853 59.951366551,21.610818661 59.951839389,21.608398835 59.951994697,21.606859961 59.952644168,21.605199108 59.953048926,21.604925695 59.954044059,21.604846490 59.954497794,21.605767746 59.954468384,21.608094857 59.953732377,21.609168673 59.952374835,21.614904066 59.950767353,21.613964091 59.950641132,21.611641734 59.951095872,21.611318853
historia: Länsi-Turunmaan ulkosaaristo sai pysyvän asutuksen viimeistään keskiajalla. Nauvon pitäjään kuuluneiden pienempien saarten esihistorialliseen käyttöön viittaavat saarilta löytyvät kiinteät muinaisjäännökset mm. jatulintarhat. Saaret sijaitsevat vanhojen merenkulkuväylien varrella ja niillä oli merkitystä suojaisina satamapaikkoina. Kylien elinkeino perustui kalastukseen, merenkulkuun ja vähäiseen karjanhoitoon. Korppoon Aspön ja Björkön kylissä oli 1530-luvulla kolme taloa, Jurmossa neljä. Saarista Österskär asutettiin myöhemmin. Pienten saarten merkittävät taloluvut selittyivät hyvillä kalavesillä ja yhteiskalastuksen vaatimalla työvoiman tarpeella. 1560-luvulla suurimman asutuksen muodosti sijainniltaan keskeinen Nauvon pitäjän Nötön kylä, joka oli 13 talollaan suurimpia keskiajalta lähtien. Saarella oli parhaimmillaan yli 200 asukasta ja oma koulu. Ensimmäinen kappeli rakennettiin jo 1600-luvulla ja nykyinen kirkko valmistui 1757. Pienempiä kyliä muodostivat Berghamn, jossa oli kolme taloa, Gullkronassa ja Stenskärissä oli yksi talo sekä Sandholmissa ja Lökholmissa neljä. Nuorinta asutusta edustaa Borstö, joka asutettiin ilmeisesti 1740-luvulla. Korppoon Jurmo lienee ollut Turunmaan ensimmäisiä saaria, joihin rakennettiin kappeli. Eräiden arvioiden mukaan Jurmossa on ollut kirkkorakennus jo 1100-luvulta alkaen. Jurmo toimi vuosisatojen aikana Turunmaan lounaissaariston asukkaiden keskuksena. Aspön, Björkön ja Utön asukkaat hautasivat pitkään vainajansa Jurmon hautausmaahan. Jurmon ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi saaren korkeimmalla kukkulalla, Kappelinmäellä, mistä se siirrettiin muualle, koska mrenkulkijat tulkitsivat rakennuksen virheellisesti pookiksi. Nykyiselle paikalle Jurmon kappeli rakennettiin 1703 ja nykyinen kappeli valmistui 1846 korppoolaisen timpurin Adolf Abraham Gränebackin johdolla. Aspön ja Björkön sijainti itä-länsisuuntaisten merireittien varrella teki niistä jo viikinkinkiajasta lähtien tärkeitä pysähdyspaikkoja. Myöhemmin Aspön, Björkön …
kunta: k445
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Syksyn kohukirja lukematta./ Kehtaanko tulla kapakkaan?/ Ei selvää käsitystä kuinka/ ministeri juuttui Kuopan kusilaan." (runosta Teille ei tarjoilla enää, s. 16)
description: Paikassa sijaitsi aiemmin ravintola Kuoppa.
references: i1206
spatial: i6404

description: "Torppa" Yjönkatu 27:ssä oli Työväenyhdistyksen "koti" 1898-1908.
references: Tienraivaajan osa
spatial: Yrjönkatu 27

Liisankatu 19
type: Osoite
is part of: i7710
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1744037890373
long: 24.9543509538095

metadescription 9237
modified: 2010-06-08T10:21:04+0300

Saisko lipun karuselliin
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6736
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i114
temporal: i115
kirjoittaja: i4319

metadescription 1917
modified: 2010-10-19T11:59:37+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1396655~S9*fin

Rinne, Tapani
type: Muusikko

Ihalemmen, Leiniälän, Nihattulan, Pelkolan ja Sattulan kyläasutus (Nihattula)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hattulan Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen maarekisterikylät lukuisine kiinteine muinaisjäännöksineen kuvastavat poikkeuksellisen laajana kokonaisuutena asutuksen jatkuvuutta Hämeessä esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Lehijärven ympäristön vanhoista kyläkeskuksista monissa on säilynyt perinteinen tiivis muoto keskiaikaisperäisen, mahdollisesti jopa vanhemman kylätontin paikalla. Järven etelärannan kylät, Nihattula ja Sattula, sijaitsevat historiallisen Hiidentien varrella. Myös kyläkeskuksista aikoinaan 1700- ja 1800-luvuilla siirretyt talot muodostavat perinteiseen, rakentamisajalleen tyypilliseen tapaan rakennettuja kokonaisuuksia. Uudisrakentamista on kylissä toteutettu viime vuosikymmeninä varsin vähän. Rautakauden kalmistot ovat osa aktiivista laidunmaisemaa. Kylistä Armijärven rannalla sijaitsevassa Nihattulassa ja Lehijärven lounaisrannalla sijaitsevassa Sattulassa on säilynyt tiivis kylärakenne erityisen hyvin. Ihalemmen kylän asutus on levinnyt rantapelloilla oleville mäenharjanteille. Vanha kylätontti sijaitsi Ihaniemen talon paikalla. Kylään liittyvä asutus on lisäksi levinnyt pohjoiseen Marttaristintien varrelle. Vauraasta maanviljelyseudusta kertovat kantatilojen ja mäkitupien lisäksi 1860-luvulla rakennettu Pelkolan kartanon päärakennus. Julkista rakentamista edustavat Pelkolan ja Nihattulan koulut.
alue: 61.032918544,24.332538013 61.027194626,24.347662204 61.019407824,24.359855742 61.018378746,24.359580767 61.018413421,24.352526535 61.017434285,24.350035341 61.017275341,24.347574395 61.022265588,24.334850164 61.025484767,24.331150227 61.027524407,24.328878563 61.029156269,24.324374979 61.030013214,24.324842221 61.032918544,24.332538013
historia: Viljelyn merkit Lehijärven ympärillä ovat peräisin viimeistään 500-700 -luvuilta. Raimaanmäeltä löydetty polttokenttäkalmisto ja alueen kahdeksan uhrikiveä osoittavat pysyvän asuinkulttuurin juontavan ainakin viikinkiajalta. Lehijärvi oli keskiajalla Hattulan tytärpitäjä ja kappeli kuten Kalvola ja Tyrväntökin. Lehijärven puinen kappeli sijaitsi Torttolanmäen länsipuolella. Lehijärven kappeliseurakunta sulautui Hattulan emäseurakuntaan 1600-luvun lopulla, mutta itsenäisenä hallintopitäjänä Lehijärvi pysyi aina 1830-luvulle. Kirjallisissa lähteissä Lehijärven kylistä esimerkiksi Sattula mainitaan jo 1411. Keskiajan ja uuden ajan taitteessa Nihattulan, Sattulan, Pelkolan, Leiniälän ja Ihalemmen kylät olivat jo poikkeuksellisen suuria, niissä oli taloja seitsemästä neljääntoista. Pienemmän Armijärven rannalla olevan Nihattulan rakennuskantaan vaikutti läheinen Parolan leirialue, venäläisten upseerien perheet viettivät kesälomiaan kylässä, jonne rakennettiin myös huviloita. Leirin vaikutuksesta Emil Aaltonen perusti kenkätehtaan kylään 1900-luvun alkupuolella.
kunta: k082
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Mä öisin näitä kortteleita mittailen tai Kaivarissa aamunkoittoon sittailen - en aina yöksi himaan ehdi tullakaan - sua rakastan, mut silti pyydän vaan: kai rakastua saan vielä Stadiin nukkuvaan?"
references: Nukkuva Stadi
spatial: i37

metadescription 9497
modified: 2010-12-14T13:03:18+0300

metadescription 6993
modified: 2010-01-19T15:03:27+0300

description: Kirjasarjan päähenkilö.
references: Aurora ja Pietarin serkut
relation: Aurora

L.A.M.F.
type: Muusikko

metadescription 5155
modified: 2010-09-17T11:10:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1846402~S9*fin

Salmijärven erämaatila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salmijärven talo on Länsi-Lapin tunturiseudulle tyypillinen, kauas muusta asutuksesta perustettu omavarainen yksinäistila, jonka pihapiiri lukuisine eriaikaisine rakennuksineen antaa hyvän kuvan alueen rakennustavasta ja elinolosuhteista harvaanasutulla, sodassa säilyneellä alueella. Salmijärven erämaatilan pihapiiri on 18 eriaikaista rakennusta käsittävä kokonaisuus. Pihapiiriä ympäröivät heinäniityt ja kangaskedot.
alue: 67.693783521,23.880934359 67.694522502,23.876621827 67.694787359,23.876697531 67.695580986,23.878533158 67.694411975,23.881849237 67.693783521,23.880934359
historia: Länsi-Lapin tunturiseutu Muoniossa oli pitkään metsästystä ja kalastusta harjoittaneiden saamelaisten nautinta-aluetta. Kiinteä suomalainen talonpoikaisasutus syntyi 1600-luvun alusta alkaen kalaisten eräjärvien rannoille. Uudisasukkaiden pääelinkeinona oli kalastukseen painottunut erätalous, jota täydennettiin pienimuotoisella karjanhoidolla ja maanviljelyksellä. Toisen maailmansodan aikana Muonion väestö evakuoitiin Ruotsiin. Muonion rakennuskanta tuhottiin suureksi osaksi saksalaisten joukkojen vetäytyessä Lapin sodan loppuvaiheessa talvella 1944-45. Kaukana muusta asutuksesta oleva Salmijärven erämaatila kuuluu sodassa säästyneisiin.
kunta: k498
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hauhontie 6-8
type: Osoite
is part of: i46
lat: 60.1940568823511
long: 24.9616896122476

Barry, Jeff
type: Muusikko

metadescription 7444
modified: 2010-02-02T15:34:58+0300

metadescription 2294
modified: 2010-02-08T16:41:00+0300

metadescription 4940
modified: 2010-09-17T11:08:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1736689~S9*fin

Karvinen, Erkki
type: Arkkitehti
spatial: i7437

bibliographic citation: "Hanna ja Niilo hankki asunnon, Hanna ja Niilo osoitteensa on Tarkk'amp.k. 6 B, 2 h, k, wc, hinta 6 milliä miinus lvv"
references: i240
spatial: i6784

metadescription 5749
modified: 2010-09-17T10:57:41+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Nokka : kiven sisällä
type: Tietokirja
description: Nokka esittelee vuonna 2002 lakkautetun vankilan historiaa sekä kokoaa muistoja henkilökunnan ja vankien näkökulmasta. Haastattelussa käytettävien termien ymmärtämistä helpottaa kirjan 'Vankilaslangin sanastoa' -osio.
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: i6673
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i114
temporal: i109
temporal: i116
temporal: i108
temporal: i115
temporal: i110
temporal: i106
temporal: 1950-luku
temporal: i105
kirjoittaja: Nykänen, Harri
kirjoittaja: i9495
lisatietoa: Vuosina 1837–2002 toiminut Helsingin lääninvankila Katajanokalla tunnettiin paremmin nimellä Nokka. Paikka oli niin sanottu tutkintavankila eli sen kautta kierrettiin muihin vankiloihin viimeistään silloin kun tuomio oli luettu. Jopa neljäkymmentä prosenttia vangeista kulki Nokan kautta. Nokka – Kiven sisällä paljastaa, kuinka legendaarisessa vankilassa lusittiin, elettiin ja työskenneltiin. Se kertaa vankilan historiaa ja kertoo sen kiinnostavimmat tarinat röyhkeistä paoista surkuhupaisiin pakoyrityksiin. Nykänen ja Tervo ovat haastatelleet Nokkaa varten niin kiven sisällä lusineita rikollisia kuin siellä työskennelleitä miehiä papista vankilanjohtajaan. Myös laitoksen kanssa muuten asioineet, kuten poliisit ja asianajajat, saavat tarinansa kerrotuksi. Nokka lakkautettiin vuonna 2002, kun Vantaan vankila valmistui ja otti sen paikan. Nykyisin Nokan tiloissa toimii hotelli. (www.wsoy.fi)

metadescription 9733
modified: 2011-08-01T12:51:43+0300

Mattila, Tapani
type: Kirjailija

Melkonkatu
type: Katu
is part of: Lauttasaari
lat: 60.151362165608
long: 24.8830493133109

metadescription 242
modified: 2010-09-17T11:24:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1094914~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1324636~S9*fin

Runeberginkatu 44
type: Osoite
alternative: Adlonin talo
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1786622092244
long: 24.9220862153856

Asuinparakki C103
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T12:05:41.807+00:00
modified: 2012-12-13T08:56:33.203+00:00
subject: p32363
subject: työsiirtolat
kuvailu: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Tämä on niistä keskimmäinen. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessäkin vaiheessa. Rakennuksessa on kahdeksan huonetta, keittiö, wc ja suihkuhuone. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1980 Suomenlinnan työsiirtola-alueen rakentamisen toisessa vaiheessa. Majoitustiloja lisättiin silloin kolmella parakilla, jotka sijoitettiin vanhemman siirtola-alueen ja sarvilinna Hessensteinin väliin, sarvilinnan bastionirintaman eteen. Tämä on niistä keskimmäinen. Piirustukset ovat maaliskuulta 1979 ja suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela kuten ensimmäisessäkin vaiheessa. Rakennuksessa on kahdeksan huonetta, keittiö, wc ja suihkuhuone. Kirkkaan vaaleansiniseksi maalattu talo maalattiin uudelleen kesällä 1992. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14432919398253
long: 24.990974140167282

Järvenpää, Eeva
type: Kirjailija

portti
created: 2012-05-24T09:46:43.175+00:00
modified: 2012-05-24T09:46:43.26+00:00
preferred label: gate @en

bibliographic citation: 'Pankki oli Fredrikinkadun kulmassa, eikä hän halunnut mennä sitä lähellekään. Ei tänään, ei ehkä huomennakaan. Hän muutti suuntaa ja kääntyi kulmassa Bulevardille päin. Sorella tuli illalla kotiin, ja sitä piti juhlia. Linda piipahti Ekbergille ja repäisi vuoronumeron. Hän katseli herkullisia leivoksia ja wienereitä ja pasteijoita, mutta kun tuli hänen vuoronsa, hän meni hämilleen. Hän ei osannut päättää. (s. 257 - 258)
description: Ekbergiltä saa Sorellan herkkuleivonnaisia.
references: Pelistä pois
spatial: i8766

Roihuvuoren ostoskeskus
type: Rakennus
is part of: i8006
is part of: i80
lat: 60.2021490517023
long: 25.0590626453127

metadescription 8155
modified: 2009-12-29T13:48:13+0300

metadescription 5651
modified: 2010-09-17T11:08:17+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kaskisten ruutukaava-alue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaskisten 1765 perustetun ja 1785 privilegionsa saaneen kaupungin ruutukaava kuvastaa hyödyn aikakauden talouspoliittisia tavoitteita. Puukaupungin rakenne, mittakaava ja vanhimmilta osiltaan 1700-luvulta periytyvä rakennuskanta ovat säilyneet poikkeuksellisen hyvin. Asemakaavan perusmuodot pää- ja poikkikatuineen sekä niiden varsilla olevat aukiosommitelmat ovat pysyneet kaupungin rakenteena. Mittavaan ruutukaavaan rakennettu Kaskisten puukaupunki sijaitsee pohjois-eteläsuuntaisesti meren rannalla. Kaupunki avautuu länteen. Kaupunkirakenteen muodostavat pitkät suorat katulinjat, joita lyhyet poikkikadut leikkaavat. Keskiakselin muodostaa neliömäinen satama-aukio, joka jatkuu istutettuna katutilana itään päättyen kirkolle. Pituussuuntaisen akselin muodostaa puolestaan Bladhintie laajentuen pohjoisessa ja etelässä symmetrisiksi, umpikulmaisiksi aukioiksi. Kaskinen ei kasvanut 1700-luvulla sille kaavailtuihin mittoihin. Kaupunkikuva ja -rakenne on jäänyt poikkeuksellisen väljäksi verrattuna muihin puukaupunkeihimme. Kaupungin vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1700-luvulta. Edustavin yksityinen porvaristalo on kaupungin eteläisimmässä korttelissa sijaitseva Peter Johan Bladhin kaksikerroksinen, mansardikattoinen talo. Kaskisten kaupunkikuvaa ja -rakennetta leimaavat väljät tontit sekä niillä sijaitsevat eriaikaiset ja erikokoiset puiset asuinrakennukset. Erityisen merkittävä on 1900-luvun vaihteen muotokieli, joka ilmenee sekä asuin- että julkisessa rakentamisessa, kuten seurantalossa ja palokunnantalossa. 1930- ja 1950-lukujen asuinrakennukset täydentävät kaupunkirakennetta. Avoimeen, paikoin hajanaiseen katutilaan vaikuttavat aitaamatta jätetyt tontit ja alueet. Umpikulmaiset aukiot ovat luonnontilassa ja tuskin hahmotettavissa. Kaupungille on ominaista myös tonteilla kasvavat suuret lehtipuut, jotka monin paikoin ulottuvat katutilaan luoden puutarhakaupunkimaisen tunnelman. Rautatieaseman alue on vanhan puukaupungin itäpuolella Vuorikadun varrella asemakaavan ruu…
alue: 62.377599551,21.221808094 62.378019943,21.217744388 62.378287232,21.216851422 62.391171597,21.223890739 62.393844001,21.225907876 62.394753504,21.226641346 62.394679404,21.227844399 62.394187663,21.228622867 62.390987785,21.226625418 62.390092381,21.233370918 62.388780626,21.232787854 62.386323590,21.231536675 62.386221093,21.232388378 62.383350343,21.230963017 62.380819442,21.229667746 62.377009925,21.227778063 62.377074560,21.226971168 62.377599551,21.221808094
historia: Päätös Kaskisten perustamisesta tehtiin 1765 ja kaupunki sai privilegionsa 1785. Carl Johan Cronstedt laati suurisuuntaisen asemakaavan 1767 ja kaupungin odotettiin kasvavan mittavaksi kauppakaupungiksi hyvän sijaintinsa sekä satamansa ansiosta. Kauppaporvari Peter Johan Bladhin 1788 rakennuttaman asuintalon toisessa kerroksessa toimi kaupungin kirkko vuodesta 1798 aina vuoteen 1965 saakka. Rakennus kunnostettiin restauroiden ja konservoiden kaupungin käyttöön 1980- ja 1990-luvuilla. Arkkitehti Erik Kråkströmin piirtämä kirkko valmistui 1965. Se rakennettiin Cronstedtin asemakaavan mukaisesti kaupungin keskiakselin päätteeksi Kuningas Kustaan aukiolle. Päätös rakentaa rautatie Seinäjoelta Kristiinankaupunkiin ja Kaskisiin syntyi viimeisillä säätyvaltiopäivillä 1906 lähes neljännesvuosisadan jatkuneen kiistan jälkeen. Rautatie rakennettiin 1909-1912. Henkilöliikenne lakkasi 1950-luvulla.
kunta: k231
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: tori
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Soittokunnantalo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:21:50.642+00:00
modified: 2012-12-13T08:29:04.503+00:00
subject: p33985
subject: p36235
kuvailu: Alunperin upseerien kasarmiksi vuosina 1840-41 rakennettu talo on aina ollut asuin­käytössä. Krimin sodan pommituksissa rakennus paloi, mutta se kunnostettiin heti sodan jälkeen. Tällöin tehtiin suojakatto kolmesta hirsikerrasta ja maatäytöstä, joka pian korvattiin peltikatolla. Vuonna 1902 osa rakennuksesta jälleen paloi, jonka jälkeen suojakatto poistettiin ja tilalle tehtiin tavallinen peltikatto.
historia: Peruskorjaus Korjauksessa haluttiin selkeyt­tää alkupe­räistä huoneja­koa. Kes­ki­käytävän osiin jakaneet väliseinät purettiin. Koska ka­ik­kia käy­tävän ovia ei huoneis­tokoon kasvun vuoksi tar­vittu, niiden paikat mer­kit­tiin vale­ovin. Kylpy­huoneet rakennettiin mata­lina parvien alle ja uusien vä­liseinien yläosat lasista, jotta huoneiden alkuperäi­nen muo­to ja koko säilyisi­vät ha­vaittavissa. Neljäntoista asuinhuoneiston koot ovat 1-3 h+k. Apu­tilat si­joi­tettiin osittain kellari­ker­rokseen, osittain kah­teen uu­teen ta­lous­ra­ken­nukseen. Julkisivujen rappauk­sen rusti­kointi pa­lautettiin. Toteutusaika: 1978-81 Huoneistoala: 752m² Kerrosala: 1434m² Rakennuttaja: Suomenlin­nan hoitokun­ta Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Jokinen & Tanska ­ Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Mauri Pelkki­kan­gas LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Gran­lund & Co Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Tauno Nissinen Oy Maisemasuunnittelu: Oy Arkkiteh­tuuri & Maisema Ab Maalaustöiden suunnittelu: Asia­ntuntija­mes­tarit Oy ­Rakennustyöt: Hel­singin lää­nin­vanki­lan Suo­menlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Keskikäytävällinen kasarmi rakennettiin upseerien asuinrakennukseksi vuosina 1840-41. Upseerikasarmi oli osa laajaa kasarmien, sotilaskeittiöiden ja sairaaloiden rakentamishanketta, jolla pyrittiin nostamaan Viaporin linnoituksen miehitysvahvuutta puolustuksen parantamiseksi. Krimin sodan pommituksissa upseeritalo paloi, mutta se kunnostettiin heti sodan jälkeen. Suojakatto tehtiin 3 hirsikerrasta ja maatäytöstä. Maatäyttö ajettiin pois jo seuraavana vuonna ja hirsilatomuksen päälle tehtiin peltikatto. Merivirasto luovutti rakennuksen maahallinnolle 1856. Vuonna 1859 talossa asui insinöörikomennuskunnan ja suomalaisen sapööripuolipataljoonan yliupseereita. 1860-80-luvuilla tehtiin monenlaisia huoltokorjauksia, ilmanvaihtoa parannettiin, käymälät siirrettiin toiseen paikkaan ja asennet…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14542407987604
long: 24.988699626922653

metadescription 7940
modified: 2010-02-04T16:48:42+0300

description: Johanneksen kentän luistinrata oli ahkerassa käytössä. Ninni oli penkonut ullakolta haettuja vanhoja tavaroita ja löytänyt Karinin vanhan luistelumekon. Karin oli kertonut harrastuksestaan, ja niiltä sijoiltaan Ninni vaati saada kokeilla kolttua. Karin löysi vanhat luistimensa, ja he menivät luistinradalle. Karin ja Ninni luistelivat pitkin kenttää yhdessä.Ninni esitteli äidille taitojaan, ja Karin opasti tytärtään vanhasta muistista.
references: i2808
spatial: Johanneksen kenttä

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: i6967

Vartioharju II
type: Kansanmusiikki
language: eng
spatial: i92
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i523
saveltaja: i523

description: Claire Ahon valokuvasarja alkaa Kauppatorilta ja sen lähiympäristöstä.
references: i9334
spatial: i6509

Rauhalinna
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rauhalinnan huvila edustaa Suomessa harvinaista huvila-arkkitehtuuria ja koristevalikoimaa. Huvila on kenraaliluutnantti Nils Erik Weckmanin rakennuttama hopeahäälahjaksi vaimolleen. Weckman suunnitteli itse huvilan omaperäisesti eri tyylejä ja koristeaiheita yhdistellen. Apuna oli arkkitehti Allan Schulman. Rakennus valmistui 1900-luvun vaihteessa. Lopputuloksena on Suomen oloissa ainutlaatuinen venäläistä huvila-arkkitehtuuria, arabialaista pylväsaihetta ja sveitsiläistyyliin liittyviä leikkaus- ja listakoristeluja sisältävä rakennus, jonka kahdessa asuinkerroksessa oli ylellinen yksityiskoti. Huvilan alkuperäiseen asuun kuulunut lähes 30 metrin korkuista minareettitornia jouduttiin lyhentämään 1920-luvulla. Torneilla, pitsimäisillä puuleikkauksilla ja parvekkeilla koristeltu, raidalliseksi maalattu puiston ympäröimä huvila on rakennettu korkeaan rinteeseen, jota pitkin laskeutuu lehmuskuja alas Haapaveden rantaan.
alue: 61.914755904,28.831741225 61.915194574,28.833649049 61.912884285,28.837950542 61.911370120,28.838339696 61.911033552,28.835532439 61.910921173,28.833347305 61.914755904,28.831741225
historia: Rauhalinnan huvilan 1800-1900-luvun taitteessa rakennuttanut kenraaliluutnantti Nils Erik Weckman oli huvilan rakennuttamisen aikana Vilnan insinööripiirin päällikkö. Huvilapalsta erotettiin Säämingin Lehtiniemen kartanon maista; rouva Weckman oli kartanon silloisen omistajan everstiluutnantti Lönneströmin tytär. Weckmanin suvulla Rauhalinna oli vuoteen 1924, jolloin Suomen Asemapäällikköyhdistys osti sen. Rakennus joutui puolustusministeriölle 1938 ja sotien aikana siinä toimi Päämajan alainen radiokuunteluasema ja ilmavalvonnan tukikohta. Aliupseeriliiton lomakotina Rauhalinna toimi vuodesta 1948. Vuosina 1954-1965 rakennuksessa toimi Säämingin Tolvaniemen kansakoulu. 1970-luvulla kiinteistö siirtyi puolustusministeriöltä rakennushallitukselle ja se vuokrattiin matkailukäyttöön. Rauhalinna entistettiin Museoviraston valvonnassa 1973 ja uudestaan 1987-1988, jolloin suunnittelijana oli arkkitehti Kirsti Kasnio. Huvila on siirtynyt yksityisomistukseen.
kunta: k740
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8749
modified: 2010-02-18T14:53:07+0300

bibliographic citation: "Ruoholahden kappeli oli kuin Hervannan kirkko lapsuudenkodin lähellä Tampereella. Tiililaatikko. Mietin vielä hetken ja astuin sisään. Varmuusperiaate kehiin: Jumala voi sittenkin olla olemassa. Just in case. Ehkä äiti oli oikeassa, vitun herännäiskahjo." (s. 41)
description: Toni menee Ruoholahden kappeliin rukoilemaan kuultuaan sairastumisestaan syöpään.
references: Luokkakokous
spatial: i7686

metadescription 6102
modified: 2010-09-17T11:23:13+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Heinäveden reitin kanavat ja rakenteet (Pilppa)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinäveden reitti on maisemallisesti monipuolisimpia sisävesiliikenteen reittejä ja siihen liittyy monia arvokkaita liikenne- ja teollisuushistoriallisia muistomerkkejä. Heinäveden reitti on yksi Suomen kansallismaisemista. Reitti ulottuu Savonlinnasta Heinäveden kirkonkylän kautta Kermajärven yli Palokkiin ja edelleen Kuopioon. Vaihtelevaan järvimaisemaan sisältyy arvokkaita kanavakokonaisuuksia, vanhoja asutusmaisemia, uiton muistomerkkejä ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaita huviloita mm. Koukunpolvessa. Reitin kanavia ovat Kerman sulkukanava, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava, Pilpan sulkukanava, Karvion sulkukanava ja pohjoisimpina Juojärven reitillä Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat ja niiden välinen Varislammen avokanava. Kerman kanava on yksi kauneimmista varhaisen vesiliikenteen muovaamista maisemista reitin varrella. Alkuperäisenä säilyneeseen kanavaan liittyy vanha silta, hoidettu puisto ja kanavanvartijan talo 1900-luvun alusta. Lähellä on myös uittoon liittyviä rakennuksia ja rakenteita. Alueella on myös jälkiä Kerman sahasta. Vihovuonteen ja Pilpan kanavien ympärillä on puisto kanavanvartijan taloineen ja Vääräkoskella kanavanvartijan mökki ja rautatiesilta vuodelta 1939. Lähellä Koukunpolvea on Aino Acktén 1920 rakennuttama Pohjantaipaleen huvila. Samassa maisemassa on myös Juhani Ahon kalamaja. Koukunpolven kapeikossa on myös apteekkari Forsblomin huvila 1920-luvulta. Karvion sulkukanava Kermajärven pohjoispuolella on reitin kanavista vanhin. Kanavaa ympäröi laaja puisto. Kanavanvartijan talo ja muut rakennukset on purettu. Kanava on säilynyt alkuperäisissä mitoissa ja sitä ei ole laajennettu vastaamaan nykyajan ja uiton vaatimuksia. Lähellä kanavaa, maanteiden risteyksessä on vanha Karvion kievari. Reitin pohjoisimman kanavakokonaisuuden muodostavat Juojärven reitille rakennetut Varistaipaleen ja Taivallahden sulkukanavat sekä niiden välinen avokanava, Varislammen Välikanava. Varistaipaleen rantapuistossa on sulkumestarin …
alue: 62.326748585,28.755315187 62.327743237,28.756367376 62.327519586,28.759793337 62.328068195,28.761805177 62.328780352,28.765754888 62.328069619,28.768039179 62.327463032,28.767722242 62.327732579,28.765866283 62.327020656,28.763903246 62.326381781,28.762669507 62.325405575,28.761149774 62.326748585,28.755315187
historia: Heinäveden reitin merkitys kasvoi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, kun vesistön laaja kanavaverkosto toteutettiin. Laivaliikenne Heinävesi-laivoilla Kuopion ja Savonlinnan välillä alkoi 1906, jolloin pääosa kanavista valmistui. Vanhin kanavista, Karvion sulkukanava rakennettiin insinööri I.O. Telenin johdolla 1895-1896, Kerman sulkukanava Kermankoskeen, Vihovuonteen sulkukanava, Vääräkosken avokanava ja Pilpan sulkukanava valmistuivat 1903-1906. Viimeisinä rakennettiin pohjoiset kanavat Varistaipleeseen, Taivallahteen ja Varislampeen 1911-1915. Kerman saha perustettiin 1793, perustajana oli hovisaarnaaja Samuel Krogius. Vääräkosken kanavaan liittyvä rautarakenteinen silta on vuodelta 1939.
kunta: k090
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: huvila
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ruokala Lokki
type: Naytelmaelokuva
language: fin
language: eng
spatial: i6509
spatial: i7424
spatial: Ravintola Suomi
spatial: i7107
temporal: i116
lisätietoja: http://www.imdb.com/title/tt0483022/
näyttelijä: i8149
näyttelijä: i8147
näyttelijä: Peltola, Markku
näyttelijä: i8148
ohjaaja: i8145

description: Siskokset Hilja ja Kerttu asuvat veljensä Vilhon taloudessa Sturenkadun päässä.
references: i2353
spatial: i7418

metadescription 6362
modified: 2010-02-03T16:11:19+0300

description: Kruunuvuoren huvila-alueen pääomistaja vuodesta 1913, kirjasssa luku: Konsuli Albert Goldbeck-Löwe ja Kissingen kukoistuskausi.
references: Kruunuvuori
relation: Goldbeck-Löwe, Albert

Akateeminen Kirjakauppa
type: MuuPaikka
is part of: i9542
is part of: Kluuvi
lat: 60.1680338548968
long: 24.9435375182099

metadescription 8651
modified: 2010-09-17T11:27:54+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1930216~S9*fin

Pörssitalo
type: Rakennus
alternative: Fabianinkatu 14
is part of: i8402
is part of: i8803
is part of: Kluuvi
lat: 60.1684008538661
long: 24.9486350944984

Lapuan rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lapua on yksi Seinäjoki-Oulu -radan pienistä asemista. Sen tyyppipiirustuksilla rakennettu asemarakennus on hyvin säilynyt. Seinäjoen ja Oulun välisen ns. Pohjanmaan radan varrella oleva yksikerroksinen, poikkipäädyllä varustettu ja uusrenessanssiarkkitehtuuria edustava asemarakennus Lapuan kaupungin keskustassa on radan rakentamisen ajalta. Asemarakennuksen pohjoispuolella olevassa asuinpihassa on kolme asuinrakennusta sekä niihin liittyvät ulkorakennukset ja maakellarit.
alue: 62.971144671,23.013404116 62.972856346,23.012666297 62.973137379,23.012759393 62.973194923,23.013476198 62.971208238,23.014146281 62.971144671,23.013404116
historia: Päätös Vaasan radan jatkamisesta Seinäjoelta Ouluun tehtiin vuoden 1882 valtiopäivillä. Rataosuus Seinäjoelta Kokkolaan valmistui 1885 ja kokonaisuudessaan rata vihittiin käyttöön 1886. Lapuan IV luokan asemarakennus rakennettiin tyyppipiirustusten mukaan 1884-1886. Piirustukset suunnitteli ilmeisesti arkkitehti Knut Nylander. Asuinpihan asuinrakennuksista nuorin rakennettiin 1920-luvulla. Asuinpihan rakennukset siirtyivät yksityisomistukseen 1990-luvulla. Lapuan suuresta ja vauraasta maatalouspitäjästä rautatie välitti pääasiassa maataloustuotteita, viljaa ja rehua, Vaasaan ja eteläiseen Suomeen.
kunta: k408
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6956
modified: 2010-01-19T15:03:21+0300

bibliographic citation: Hän jutteli meidän kanssamme yksinkertaisesti, toverillisesti. Pääasiallisesti matkastaan, mikä sillä hetkellä eniten kiinnosti. Minua jo silloin hämmästytti hyväntuulinen, luonnollinen yksinkertaisuus hänen käyttäytymisessään, iloinen tarttuva nauru ja Iljitsille niin ominainen naurunsekainen hymy (Vladimir Smirnov).
description: Lenin tuli Suomeen Tukholmasta marraskuussa 1905, ensimmäinen majapaikka oli Vironkadulla.
references: Lenin ja suomalaiset
spatial: i7551

Vapaahetkien kuluksi
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
spatial: i6831
spatial: i51
spatial: i46
spatial: i6834
spatial: i6833
spatial: Kumpulan siirtolapuutarha
spatial: Tali
spatial: i79
spatial: i6832
spatial: i14
temporal: i109
temporal: i108
kirjoittaja: Laurila, Ulla-Maija

Turkansaaren ulkomuseo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoen Turkansaari on vanhimpia ulkomuseoalueita, joka esittelee oman maakunnan rakennusperintöä, kuten Lieksan Pielisen museo ja Kemiön Sagalund omilla alueillaan. Turkansaaren ulkomuseossa esitellään pohjoispohjalaista talonpoikaista rakennuskulttuuria, Oulujokivarren tyypillisiä elinkeinoja; maataloutta, lohenkalastusta, tervanpolttoa ja metsä- ja uittotyötä. Turkansaaren ulkomuseo käsittää kolme saarta Turkansaaren, Karhunsaaren ja Siikasaaren, yhteensä noin 12 ha. Alueella on kaikkiaan 48 rakennusta tai rakennelmaa interiööreineen. Rakennuksista merkittävimmät ovat Turkansaaren oma tukipilarikirkko ja Ylitorniosta siirretty pappila 1600-luvun lopulta. Ylikärpän maalaistalon pihapiiri esittelee talonpoikaista rakentamistapaa. Alueella on savupirtti 1700-luvulta ja navetta vuodelta 1931 sekä Parttuaisen metsäkämppäkartano 1950-luvulta. Turkansaari on osa valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta Oulujoen laakso.
alue: 64.946711805,25.709237813 64.946371746,25.708948373 64.946333508,25.708398128 64.946659132,25.707383136 64.946792392,25.707012599 64.947072848,25.706232618 64.947611814,25.705391427 64.948009263,25.704951544 64.948396361,25.704591054 64.948954772,25.704378162 64.949463130,25.704197527 64.950005512,25.703750586 64.950748471,25.702957163 64.951020388,25.702518042 64.951571470,25.702029945 64.951971637,25.701656678 64.952482163,25.701395382 64.952770026,25.701170877 64.952970667,25.701161153 64.953045338,25.701554725 64.953061730,25.701902064 64.952984887,25.702444582 64.952872874,25.703235483 64.952746485,25.704127809 64.952560563,25.705283843 64.952376497,25.706210361 64.952110795,25.707409489 64.951905643,25.708182145 64.951335346,25.709261646 64.950815877,25.709786307 64.950322524,25.710001208 64.949401642,25.709959467 64.948673760,25.709678892 64.947680882,25.709726686 64.947102454,25.709649441 64.946711805,25.709237813
historia: Oulujoen Turkan markkinapaikka syntyi 1490, jolloin Ruotsin hallituksen määräyksen mukaan joella liikkuneet kauppiaat eivät saaneet enää laskeutua Turkansaarta edemmäs Oulujokivarteen. Kaupankäynnin ohella Turkan kylä ja Turkansaari olivat merkittäviä lohenkalastuspaikkoja 1500-luvun alkupuolella. Markkinapaikalle rakennettiin kirkko 1694. Saaren menetettyä merkityksensä kauppa- ja kalastuspaikkana, jäi kirkko vaille käyttöä ja se myytiin 1814 lohenkalastajille patopuiden säilytyspaikaksi Oulun Raatinsaareen. Turkansaaren ulkomuseon alku oli kirkon siirto takaisin Turkansaareen 1922. Läheisen Määtän tilan isäntä, tohtori Östen Elfving, hankki Erkkolan tilaan 1700-luvulta kuuluneen saaren museoaluetta varten. Ulkomuseo perustettiin 1925 ja sinne siirrettiin 1931 Särkilahden pappila Ylitorniolta sekä 1930-luvulla mm. Määtän tilan talli. Turkansaaren ulkomuseon otti hoitaakseen 1961 perustettu säätiö, myöhemmin toiminta siirtyi Pohjois-Pohjanmaan museolle.
kunta: k564
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Stenvallin tapaus
type: Dekkari
description: Serkukset Matilda Ehrström ja Johannes Calonius sekaantuvat Aleksis Stenvallin hautajaisten jälkeen tapahtuneen murhan tutkintaan.
language: fin
spatial: i6589
spatial: i6505
spatial: Kruununhaka
spatial: i32
spatial: Arkadiateatteri
temporal: i106
kirjoittaja: i1898
kirjoittaja: i8818
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 9102
modified: 2010-05-20T09:30:02+0300

Ferdinand Salokankaan jälleenrakennusajan arkkitehtuuri Rovaniemellä (Kauppalan talo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rovaniemellä toiminut Ferdinand Salokangas on toisen maailmansodan jälkeen ensin Lapin ja sitten Rovaniemen jälleenrakentamisen johtamisessa merkittävän suunnitteluvastuun saanut arkkitehti. Salokankaan vaikutus Rovaniemen kaupunkikuvaan on huomattava. Hän on suunnitellut kaupunkiin useita julkisia rakennuksia kuten kauppalantalon, paloaseman sekä oppilaitoksia ja kouluja. Rovaniemen uusiutuneen rakennuskannan joukossa on säilynyt joukko arkkitehti Ferdinand Salokankaan suunnittelemia rakennuksia ajalta, jolloin hän johti Rovaniemen jälleenrakentamista toisen maailmansodan jälkeen. Salokankaan arkkitehtuuri on persoonallista ja omintakeista. Salokankaan piirtämien rakennusten erityispiirteenä on huolellinen detaljisuunniittelu. Sodanjälkeistä romantiikkaa edustavasta muotokielestä kertovat harjakatot, julkisivujen karkea rappaus sekä tiilen ja liuskekiven käyttö koristelussa ja ornamentiikka parvekkeissa ja kaiteissa. Ikkunoiden ja parvekkeiden orgaaniset muodot saattavat jatkua myös sisätilojen porraskaiteisiin ja näyttäviin tulisijoihin. 1950-luvulla Salokankaan ote on ollut pelkistetympi – elävän viivan on korvannut suora linja ja muotojen yksinkertaistuminen. Salokankaan julkiseen suunnitteluun kuuluvaa Rovaniemen kauppalan funktionalistista, lukuisin yksityiskohdin koristeltua toimitaloa sisäpihaa rajaavine talonmiehen asuntoineen vuodelta 1949 pidetään eräänä arkkitehdin päätyönä. Samana vuonna on valmistunut Rovaniemen paloasema, tiili- ja liuskekiviupotuksin koristetulla palotornilla varustettu kaksikerroksinen rapattu rakennus. Kansakoulu siipiosineen ja siihen liittyvä pieni opettajien asuintalo on rakennettu 1952-1954. Nelikerroksinen erkkeripäätyinen kansakoulun opettajien asuintalo on vuodelta 1953. Koristeelliset parvekkeet ja ovien ikkunat antavat persoonallisen leiman Rantavitikan koulun opettajien asuintalolle vuodelta 1950. Sen viereinen, laajan kokonaisuuden muodostava ammattikoulu ja ammattikoulun asuntola on suunniteltu 1952 mutta valmistunut va…
alue: 66.501101231,25.734532262 66.501120557,25.734348514 66.501822202,25.734130306 66.501785044,25.734693486 66.501606391,25.735798998 66.501101231,25.734532262
historia: Arkkitehti Ferdinand Salokangas (1903-1981) johti Lapin jälleenrakentamista 1945-1948 ja työskenteli arkkitehtinä Rovaniemellä vuoteen 1956. Tätä ennen Salokangas oli johtanut talvisodassa pommitettujen Sortavalan ja Käkisalmen jälleenrakentamista 1942-1943. Salokangas työskenteli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusosaston (KYMRO) alaisen Lapin rakennuspiirin johdossa. Jälleenrakennustyö keskittyi Rovaniemen kauppalan alueelle, mutta käsitti myös ympäröivän maaseudun. Salokangas suunnitteli Rovaniemelle ainakin 17 rakennusta. Monipuolinen tuotanto vastasi hyvin jälleenrakennuskauden tarpeisiin. Se käsitti julkisten hallinto- ja asuinrakennusten lisäksi myös yksityisiä omakotitaloja.
kunta: k698
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7073
modified: 2010-02-04T16:41:48+0300

description: Tove Janssonin koti ja ateljee Ullanlinnankatu 1:n tornihuoneessa lähes 60 vuotta.
references: Jansson, Tove
spatial: Ullanlinnankatu 1

Pirkkolan omakotialue ja rintamamiestalot
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pirkkola on edustava esimerkki jälleenrakennuskaudella tyyppitalosuunnittelun ja standardisoimistyön ansiosta lyhyessä ajassa pienillä resursseilla rakennetusta asuinalueesta ja ns. rintamamiestalojen asuntotuotannosta. Suurin osa Pirkkolan asuintaloista on Ruotsin ja Norjan lahjoittamia. Omakotialue rakentuu 1938 laaditulle alueen rakennussuunnitelmalle ja Pirkkolassa on noin 200 omakotitonttia, Lampuotilantien alueella noin 20. Useimmat talot ovat yksikerroksisia, puolitoistakerroksisia taloja on Viidenrajantien ja Lampuotilantien alueella. Taloissa on kellarikerros saunalle ja pesutuvalle. Pirkkolan lahjatalo on pinta-alaltaan joko 53 m² tai 58 m², pienemmässä on kaksi huonetta ja keittiö. Useimpia taloja on laajennettu ja vuodelta 1947 on peräisin lahjatalojen laajentamisen tyyppipiirustus, jossa kuisti ja lisähuone ovat talon pitkällä sivulla. Tontin takaosassa on yksityinen puutarha, jonka suuntaan mahdolliset laajennukset on tehty. Yhtenäisen alueen kaikki rakennukset on rakennettu tyyppipiirustusten mukaan, puusto on samanikäistä ja pihapiirit hoidettuja. Alueen keskellä on puisto puroineen. Kaartuvat pienimittakaavaiset katunäkymät johtuvat pienestä tonttikoosta ja tulos on tiivis ja kaupunkimainen. Harjakattoiset puutalot ovat kadun varressa katuun nähden joko poikkisuuntaisesti ja kadun suuntaisesti, Petaksentiellä katuun nähden vinottain. Kadunvarsia reunustavat pensasaidat ovat yleisiä, samoin yhtenäinen pihasuunnittelu.
alue: 60.235852552,24.929069789 60.234484852,24.929300469 60.234489611,24.930008400 60.234180868,24.930071675 60.234079732,24.926074614 60.233863642,24.925188967 60.232956335,24.923678182 60.232522654,24.924709905 60.232901844,24.925401264 60.232632261,24.926067975 60.231781937,24.924416004 60.230033762,24.920966113 60.230780439,24.920012565 60.233103315,24.916963055 60.234644408,24.917018009 60.235132984,24.921159762 60.235852552,24.929069789
historia: Pääkaupungin kasvun, laajentumisen ja omakotitonttien kysynnän takia Helsingin kaupunki suunnitteli Pirkkolaan omakotialueen ja kaupunginvaltuusto hyväksyi rakennussuunnitelman 1938. Metsäiselle alueelle esitettiin tiestö, tonttijako ja rakennusten paikat. Suunnitelmaan sisältyi myös Lampuotilantien alue. Ruotsi ja Norja lahjoittivat 1940 Suomeen tehdasvalmisteisia puutaloja, ns. asevelitaloja. Helsinki, Lahti, Kuopio ja Kuhmo olivat suurimpia lahjoitustalojen vastaanottajia. Yleisin tyyppi oli kaksi huonetta ja keittiön käsittävä talo. Suurempaa kolmen huoneen talotyyppiä rakennettiin vain Helsinkiin ja Turkuun. Pirkkolan omakotialueen rakentaminen alkoi sota-aikana 1940-1941. Kaupunki vuokrasi tontit rintamamiehille ja Karjalan siirtolaisille. Tuolloin pystytettiin 150 Ruotsista ja Norjasta saatua lahjataloa. Myöhemmin rakennusten määrä kasvoi kahteensataan. Tonttikoot olivat 700-1000 m². Lahjataloja muunnettiin maan oloihin sopiviksi. Pirkkolan tyyppipiirustuksia suunnittelivat mm. arkkitehdit Alvar Aalto, Aalto & Kokko ja Lauri Pajamies. Ruotsalaisen AB Svenska Trähus -yhtiön valmistamat puurakenteiset taloelementit koottiin paikalla kaupungin rakennustoimiston voimin. Pirkkolan ensimmäinen asemakaava vuodelta 1955 vahvisti vallitsevan tilanteen ja maankäytön. Lampuotilantien alueen tontit kaupunki vuokrasi rintamamiesten tai Karjalan siirtolaisten asuttamiseksi ja puolitoistakerroksiset puutalot valmistuivat 1945-1947. Tonttien tyyppitalopiirustukset laadittiin kiinteistöviraston tonttiosastolla. Tonttien vuokraajat vastasivat talojen rakentamisesta. Alueen rakenne perustui 1940 tehtyyn rakennussuunnitelman muutokseen. Alueen pihoille laati puutarhasuunnittelija Elisabeth Koch mallipihasuunnitelmat 1941-1942.
kunta: k091
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sinebrychoffin puisto
type: Puisto
alternative: Koffin puisto
is part of: i34
is part of: i8007
lat: 60.1612410887218
long: 24.9338806199066

metadescription 7407
modified: 2010-02-02T15:32:24+0300

bibliographic citation: Ey yo, se on Itäkeskus, kalapuikkoi, tummapaahto, Jussi Va-Valuuuttava. Asanova, Elastico, ei koita ketään vakuuttava-va-vaa. Sanon, et so on Jurassikki. Talossa
references: i9285
spatial: Itäkeskus

metadescription 9362
modified: 2010-09-17T10:57:28+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1848222~S9*fin

bibliographic citation: Monissa 1900-luvun alkupuolen huvilapuutarhoissa oli samantapaista rehevyyttä ja yltäkylläisyyttä kuin Edvard Fazerilla Oulunkylässä. Ooopperan johtajana ja täysiverisenä taiteilijana hän oli kuitenkin osannut luoda puutarhaansa tavalliset mittasuhteet ylittänyttä dramaattisuutta ja näyttävyyttä. Hän liikkui paljon konserttimatkoilla Euroopan eri maissa, Kaukoidässä ja Yhdysvalloissa ja toi mukanaan uusia ideoita ja uusien kukkien siemeniä ja pistokkaita.
description: Kirjassa luku "Villa Fazer - kappale Nizzaa Oulunkylässä"
references: Vanhoja suomalaisia puutarhoja
spatial: Oulunkylä

Christie, Jeff
type: Muusikko

Kaivopuisto
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i37
temporal: i105
temporal: i115

Narinkka 1979
type: Tietokirja
language: fin
language: MuuKieli
language: swe
spatial: Orioninkatu 6
spatial: i47
spatial: i6954
temporal: i106
temporal: i107

metadescription 7667
modified: 2009-11-03T15:16:04+0300

metadescription 205
modified: 2010-09-17T11:27:51+0300

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Kivikko, Jakomäki, Kontula)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.254029877,25.067707744 60.253842139,25.068690917 60.253864667,25.070646908 60.253624157,25.070854944 60.253004298,25.069887603 60.252881703,25.071257033 60.252101546,25.071518121 60.252711141,25.079154168 60.252186434,25.079830165 60.251535520,25.081397341 60.249446832,25.082848113 60.248934643,25.081669493 60.248098042,25.080382063 60.245495958,25.078207347 60.245149688,25.077246414 60.244114183,25.076073705 60.246577349,25.064094467 60.254029877,25.067707744
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k091
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Mariankatu 26, Kruununhaka
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
language: swe
spatial: Hesperiankatu
spatial: Meilahden sairaala
spatial: i7039
spatial: Kruununhaka
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i2606

Åberg, Veijo
type: Kirjailija

metadescription 465
modified: 2010-09-17T11:13:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1694835~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1817426~S9*fin

Malmin hautausmaa
type: MuuPaikka
is part of: i74
lat: 60.2373046397676
long: 25.0291229128519

description: ylioppilaspäivän juhlintaa
references: Rullatuolimurha
spatial: i34

metadescription 8118
modified: 2010-02-04T16:48:51+0300

bibliographic citation: Kunnon lännenfilmiin, sitten osuu silmiin valot Fenniasta. Ilta nuori vasta...
references: Kesäkaupunki
spatial: i8655

Sinebrychoffin leivintupa
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:25:29.813+00:00
modified: 2012-11-29T10:20:53.704+00:00
subject: leipominen
subject: p32363
kuvailu: Nykyään Leevi Nygrenin omistama talo C 16 rakennettiin Sinebrychoffin palveluskunnan taloksi vuonna 1868. Se on Sinebrychoffin Viaporin taloista ainoa nykypäiviin asti säilynyt ellei oteta lukuun todistamattoman perimätiedon mukaan vuonna 1823 Viaporista Hietalahteen siirrettyä empiretyylistä puista asuinrakennusta. Ullakolla savupiipun rappauksessa on näkyvissä vuosiluku 1868. C 16:ssa oli leivintupa, mankelihuone ja 2 renginkamaria. Kellarissa olivat viina- ja talouskellarit sekä lasienpesuhuone, joka palveli läheistä Sinebrychoffin kapakkaa. Sinebrychoffin kauppiaskorttelin talot siirrettiin 1/13.6.1896 Aktiebolaget Sinebrychoffilta Sörnäs Aktie Bryggerin omistukseen. Omistajan vaihto tapahtui Viaporin komendantin Arkamakovin luvalla. Sinebrychoffin rengin- ja leivintupa myytiin yhdessä viinakonttorin päärakennuksen kanssa insinöörihallinnolle, jolta seppä Nikolai Nygren sen osti vuosien 1909-1913 välisenä aikana. Nykyään talossa asuu Nikolai Nygrenin pojanpoika kultaseppä Leevi Nygren. Harvoista omistajavaihdoksista johtuen talon pohjaratkaisu on pääpiirteissään sama kuin Sinebrychoffin aikana, leivintupa on keittiönä. Ikkunat ja vesikatto uusittiin vuonna 1964 ja lämpöeristystä parannettiin 1970. Sähkövetoja uusittiin ja sähkölämmitys asennettiin vuonna 1978. 1980-luvun lopulla rakennus maalattiin ja perustuksia korjattiin. Vesi- ja viemärijohdot vedettiin 1992. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 121 Lähteet: HY THL Linnanmäki, Seija, 1990. Suomenlinnan venäläinen kauppiaskortteli 1868. Pro gradu -tutkielma. MV SL VIK C 340. Mårtenson, Gunnar, 1969. Sinebrychoffin panimo 1819-1969. Helsinki. Oy Rettig Ab Sinebrychoff Historiallinen arkisto. KA KKK Venäläisen hyväntekeväisyysyhdistyksen arkisto. Kuva: MV SL Valokuva fasadista.
historia: Nykyään Leevi Nygrenin omistama talo C 16 rakennettiin Sinebrychoffin palveluskunnan taloksi vuonna 1868. Se on Sinebrychoffin Viaporin taloista ainoa nykypäiviin asti säilynyt ellei oteta lukuun todistamattoman perimätiedon mukaan vuonna 1823 Viaporista Hietalahteen siirrettyä empiretyylistä puista asuinrakennusta. Ullakolla savupiipun rappauksessa on näkyvissä vuosiluku 1868. C 16:ssa oli leivintupa, mankelihuone ja 2 renginkamaria. Kellarissa olivat viina- ja talouskellarit sekä lasienpesuhuone, joka palveli läheistä Sinebrychoffin kapakkaa. Sinebrychoffin kauppiaskorttelin talot siirrettiin 1/13.6.1896 Aktiebolaget Sinebrychoffilta Sörnäs Aktie Bryggerin omistukseen. Omistajan vaihto tapahtui Viaporin komendantin Arkamakovin luvalla. Sinebrychoffin rengin- ja leivintupa myytiin yhdessä viinakonttorin päärakennuksen kanssa insinöörihallinnolle, jolta seppä Nikolai Nygren sen osti vuosien 1909-1913 välisenä aikana. Nykyään talossa asuu Nikolai Nygrenin pojanpoika kultaseppä Leevi Nygren. Harvoista omistajavaihdoksista johtuen talon pohjaratkaisu on pääpiirteissään sama kuin Sinebrychoffin aikana, leivintupa on keittiönä. Ikkunat ja vesikatto uusittiin vuonna 1964 ja lämpöeristystä parannettiin 1970. Sähkövetoja uusittiin ja sähkölämmitys asennettiin vuonna 1978. 1980-luvun lopulla rakennus maalattiin ja perustuksia korjattiin. Vesi- ja viemärijohdot vedettiin 1992. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 121 Lähteet: HY THL Linnanmäki, Seija, 1990. Suomenlinnan venäläinen kauppiaskortteli 1868. Pro gradu -tutkielma. MV SL VIK C 340. Mårtenson, Gunnar, 1969. Sinebrychoffin panimo 1819-1969. Helsinki. Oy Rettig Ab Sinebrychoff Historiallinen arkisto. KA KKK Venäläisen hyväntekeväisyysyhdistyksen arkisto. Kuva: MV SL Valokuva fasadista.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.147862072868385
long: 24.984633398056076

Meritullinkatu 20
type: Osoite
alternative: Jennin täysihoitola
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1734963369291
long: 24.9580069714066

metadescription 7903
modified: 2010-09-17T11:25:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1855991~S9*fin

metadescription 8378
modified: 2010-01-07T12:35:01+0300

Pälkäneen pitäjänkeskus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pälkäneen pitäjänkeskus jakautuu kahteen eriaikaiseen osa-alueeseen. Vanhin, agraarivaiheeseen liittyvä pitäjänkeskus on Syrjänharjun ja Pälkäneveden välisellä Epaalan - Kuulialan viljelytasangolla. Alueella on rautakautinen kalmisto ja asuinpaikka, Pälkäneen keskiaikaisen kirkon rauniot, Onkkaalan vanhassa kyläkeskuksessa sijaitsevat kantatilat ja kirkkoherranpappila. Tyylillisesti rakennus edustaa myöhäistä uusklassismia. Onkkaalan kylän vanhalta tonttimaalta uuteen kirkonkylään johtavan tien varrella on osa kantatiloista. Kirkonkylän uudempi, maakaupan vapautumisen jälkeen 1800-luvun lopulla syntynyt osa sijaitsee Syrjänharjun ja Kostianvirran välisellä alueella. Siellä ovat 1830-luvulla rakennettu tiilikirkko, käytöstä jäänyt Pälkäneen vanha hautausmaa sekä raitin varrella 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa rakennetut entinen nimismiehen talo, lääkärin talo, seurojentalo Nuija, WPK:n tanssipaviljonki ja puhvetti, Kuulialan tilan tuulimylly, entiset tyttö- ja poikakansakoulut 1800-luvun lopulta sekä tyypilliset kirkonkylien urbanisoitumisvaihetta edustavat pankki- ja liikerakennukset. Pälkäneen kirkko on uusklassismin kauden ensimmäisiä peittämättömästä tiilestä rakennettuja kirkkoja. Tornin uusgoottilainen huippu on 1890-luvulta. Kolmannen osa-alueen muodostaa Kostianvirta sen molemmin puolin olevine taistelupaikkoineen ja sotahistoriaan liittyvine historiallisen ajan kiinteine muinaisjäännöksineen sekä huvila- ja mökkiasutuksineen. Virran pohjoispuolella on runsaasti Suuren Pohjansodan aikaisia puolustuslaitteiden ja taisteluhautojen jäännöksiä.
alue: 61.338053648,24.282543043 61.335598985,24.280319844 61.333635926,24.278101022 61.332110154,24.278548316 61.332065194,24.276449325 61.332219043,24.273379199 61.332249017,24.270717901 61.330931762,24.265229881 61.331015395,24.260111967 61.341832490,24.253637719 61.346142136,24.260289815 61.346534289,24.259543066 61.353933533,24.248725836 61.369298309,24.249621555 61.369087543,24.260347807 61.363844753,24.274372184 61.359083072,24.281759030 61.352125465,24.287608300 61.347315650,24.290607712 61.343565769,24.280985428 61.341226728,24.282366580 61.338053648,24.282543043
historia: Pälkäneen pitäjän keskus sijaitsi 1800-luvulle asti Onkkaalassa Syrjänharjun ja Pälkäneveden välisellä Epaalan - Kuulialan viljelytasangolla vanhan talvitien varressa. Vuonna 1831 tapahtuneen tulipalon jälkeen kylä rakennettiin osittain uudelle paikalleen Syrjänharjulle Tampereelle johtavan maantien varteen. Kylä kasvoi voimakkaasti 1800-luvun kuluessa, mutta varsinainen taaja-asutus syntyi 1920- ja 1930-luvuilta alkaen. Myöhäiskeskiaikainen P. Mikaelin harmaakivikirkko jätettiin autioksi Uuden kirkon valmistuttua 1830-luvulla. Rappeutuneen kirkon vesikatto ja itäpääty romahtivat 1890. Pälkäneen uusi kirkko rakennettiin intendentinkonttorissa C.L. Engelin johdolla laadittujen piirustusten mukaan. Kostianvirta syntyi 1604 luonnonmullistuksessa, kun ylävesistöjen vedet mursivat uuden uoman Pälkäneveden ja Mallasveden välisen kannaksen läpi. Suuren Pohjan sodan aikana 1713 käytiin Kostianvirran taistelu, jossa ylivoimaiset venäläiset joukot pakottivat suomalaiset perääntymään.
kunta: k635
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Frankit aloittavat matkansa.
references: i7884
spatial: i8194

metadescription 8020
modified: 2009-12-22T12:28:49+0300

Iso Roobertinkatu 33
type: Osoite
is part of: i34
is part of: Iso Roobertinkatu
lat: 60.1624612197599
long: 24.9379870435337

Vuorilahden huvila
type: Fakta
content: Hevossalmessa on 1900-alussa rakennettu hirsihuvila, joka on Helsingin kaupungin omistuksessa ja Vuorilahden kurssikeskuksen käytössä. Miltä sivuilta internetissä voisin nähdä kuvia tästä hirsihuvilasta? Löytyykö siitä kuvia mistään kirjasta? Tietoa ja kuva huvilasta löytyy tältä sivulta: http://www.hel2.fi/kaumuseo/rakennusinventoinnit/laajasalo/jakelu/rakennukset/09143000010137012.htm Lisäksi voit kysellä asiasta Laajasaloseuralta, joka muun muassa tallentaa ja arkistoi alueen historiallisesti arvokkaita rakennuksia: http://www.laajasalo.net/toimikunnat/kulttuuri-ja_perinnetoimikunta/ Kirjoja, jotka liittyisivät Vuorilahden kurssikeskukseen tai sen alueella sijaitsevaan hirsihuvilaan ei löytynyt. Sen sijaan alueen lähiympäristöstä esimerkiksi Stansvikin huvila-alueesta ja kartanosta löytyy kirjallisuutta: Maalaismaisemista Itä-Helsingiksi (Itä-Helsingin kulttuuriseura, 2005) Kartanoelämää (Helsingin kaupunginmuseo, 1997) Kartanopuistomme: osa Helsingin historiaa (Helsingin kaupunki, 1991) Laajasalon, Villingin ja Santahaminan historiaa (Helsingin kaupunki, 1994)
language: fin
spatial: i9354
temporal: i107

metadescription 6325
modified: 2010-09-17T11:18:03+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Miinojen kokoonpanorakennus
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T10:49:15.738+00:00
modified: 2012-12-13T10:15:09.348+00:00
subject: miinat
subject: pajat
subject: kokoonpano
kuvailu: Entiseen miinapajaan kunnostetaan kahvila-ruokailutila saaren tulevaa kokous- ja koulutuskäyttöä silmällä pitäen. Dieselgeneraattorihuone koneineen ja laitteineen museoidaan kertomaan saaressa jatkosodan aikana ja sen jälkeen toimineesta magneettisuudenpoistoasemasta. Kellariin sijoitetaan saaren muuntamo ja muuta teknistä tilaa, varasto sekä WC-, pesu- ja vaatehuoltotilat. Rakennuksen kunnostustyöt aloitettiin tiilijulkisivujen kunnostamisella. Tiiliä ei ollut alunperin saumattu valmiiksi ja julkisivut olivat huonossa kunnossa erityisesti ulkokulmista ja ulkonevan sokkelipellin yläpuolelta, johon kouruttomilta räystäiltä tippuva vesi roiskui. Umpeen levytettyjen ikkunoiden karmeja ja puitteita kunnostetaan. Puiset ulkoportaat on korvattu metallisilla ja pääovelle on rakennettu loivempi metallirakenteinen luiska. Dieselkoneiden betoniset tukirakenteet kellarissa jätettiin näkyviin, samoin luonnonkivi- ja tiiliseinät. Uudet väliseinät muurattiin betoniharkoista ja rapattiin. Osa uusista seinistä maalattiin ja osa laatoitettiin keraamisella laatalla. Kellarin vanha betoninen alapohjalaatta korvattiin uudella, jonka alle sijoitettiin lämmöneristeet ja pohjaviemärit. Betoninen välipohja osoittautui varhaiseksi teräs-betonirakenteeksi, ja koekuormituksen perusteella se päätettiin kunnostaa puhdistamalla ja suojaamalla näkyviin tulleet ruosteiset teräsosat. Rakennukseen tulee koneellinen ilmanvaihto ja se liitetään kunnalliseen vesijohtoverkkoon. Viemärivedet johdetaan paineviemärin avulla Suomenlinnan kautta kaupungin puhdistamoon. Kellarikerroksen märkätiloissa on jatkuvatoiminen ja varastossa ja käytävillä osittain varaava sähkölattialämmitys. Pääkerros varustetaan sähköllä lämpiävillä massavaraajilla ja lisälämmönlähteenä toimivat tarvittaessa säteilylämmittimet. Toteutusaika: 2004- Kerrosala: 632m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Heikki Lahdenmäki Arkkitehtisuunnittelu: Ark-Viapori Oy/ Reetta Amper Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Innostructura Oy/ Eero K…
historia: (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Ensimmäinen, luonnosmainen piirustus rakennuksesta on vuodelta 1912. Se on kaikilta osiltaan samanlainen kuin vuoden 1913 varsinainen piirustus, joka liittyi rakennuksen kustannusarvioon. Rakennus suunniteltiin alunperin miinavarastoja ympäröivän muurin itäpuolelle, sen suuntaiseksi eli pohjois-etelä suuntaan. Vuoden 1915 piirustuksessa rakennus on kuitenkin jo nykyisellä paikallaan, itä-länsi suuntaisena rakennuksen H 1 pohjoispuolella. Asiakirjatietojen mukaan rakennus olisi ollut lattioita lukuunottamatta valmis vuonna 1915. Rakennus on rakennettu tiilestä ja se on suorakaiteen muotoinen. Kellarikerros oli tarkoitettu 300 virstan miinakaapelirullien säilytykseen ja siinä oli luiskin varustetut sisäänkäynnit molemmissa päädyissä. Ensimmäinen kerros oli miinojen kokoonpanotilana. Sen ajoluiskilla varustetut kaksi ovea sijaitsivat pohjoissivulla. Tällä sivulla, ovien välissä oli kolme ikkunaa. Eteläsivulla oli viisi ikkunaa ja päädyissä, lähellä nurkkia, kaksi ikkunaa. Kunkin ikkunan alapuolella oli niiden levyiset, mutta muuten paljon pienemmät kellarikerroksen ikkunat. Ensimmäisessä kerroksessa oli kuusi pyöreää peltiuunia. Kellarikerrosta oli tarkoitus lämmittää vuoden 1915 piirustuksen mukaan valurautaisin kaminoin. Nykyisin rakennuksen ensimmäinen kerros on jaettu väliseinällä kahteen osaan. Näistä itäiseen on sijoitettu demagnetisointilaitteistolle sähköä tuottavat generaattorit, kaksi 650 hevosvoiman Maybach dieselkonetta laitteistoineen. Koneiden vuoksi pohjoisseinään on puhkaistu uusi suuri "oviaukko". Siihen sekä vanhaan oviaukkoon sijoitettiin generaattorien tuuletusilmanotto. Tähän generaattorihuoneeseen johtaa uusi oviaukko eteläsivulta. Itäpäädyssä on aiemmista piirustuksista poiketen neljä ikkunaa. Huoneessa on lisäksi saaren kaksi makeanveden säiliötä, joista vesi johdettiin asuinkäytössä olleeseen rakennukseen H 7. Rakennuksen länsiosa on edelleen jaettu kahteen osaan siten, että huoneen …
paikan tyyppi: paja
lat: 60.15417384575716
long: 24.990341138839767

metadescription 4296
modified: 2010-09-17T11:24:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1651453~S9*fin

bibliographic citation: " Jake sen löysi, puuskutti Sara...en olisi ikinä huomannut sitä. Mutta Jakehan on lintukoira." (s. 91)
description: Max ja kumppanit ohittavat hyppyrimäen etsiessään haukkaa.
references: i8994
spatial: i9388

metadescription 8280
modified: 2009-12-31T14:28:24+0300

metadescription 82
modified: 2009-04-29T08:22:17+0300

Kalevankatu 18
type: Osoite
is part of: i8007
is part of: Kamppi
lat: 60.1663027709649
long: 24.9359358464912

Juoksuhaudantie
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Juoksuhaudantie
spatial: Maununneva
temporal: i116
näyttelijä: Aho, Eero
näyttelijä: i8301
ohjaaja: i8372

Lätti, Mika
type: Kirjailija

metadescription 8614
modified: 2010-02-02T10:48:37+0300

Lastenkirjastot Helsingissä
type: Fakta
content: Miten on, onko Helsinkiin tulossa tulevaisuudessa lastenkirjastoa? Siis sellaista kirjastoa, joka olisi pelkästään lapsille suunnattu? Helsingissä on kaksi lapsille suunnattua kirjastoa: Pikku Huopalahden lastenkirjasto ja Ruoholahden lastenkirjasto. Kirjastojen osoitteet ja aukioloajat löydät osoitteesta http://www.lib.hel.fi/ Jos et kerro kellekään, niin voin paljastaa, että myös aikuiset voivat käyttää lastenkirjastoa. Ja myös aikuiset tarvitsevat oman kirjastokortin.
language: fin
spatial: i6411
spatial: i6412
temporal: i116

metadescription 9089
modified: 2010-05-12T14:17:51+0300

metadescription 6585
modified: 2010-02-02T18:12:21+0300

Sirenius, Sigfrid
type: Muu henkilö

metadescription 6919
modified: 2010-02-02T15:24:36+0300

metadescription 8874
modified: 2010-03-30T14:37:20+0300

bibliographic citation: 'Roskapankki on Helsingin pahamaineisimpia räkälöitä. Juottola avattiin talouskriisin aikaan 1990-luvun alussa. - - Nykyään paikan nimi on synonyymi halvalle nosteelle ja ravintola on todella suosittu tietyn asiakaskunnan keskuudessa.' (s. 119)
description: Kari Vaara pelastaa Katen veljen Johnin nololta tilanteelta Roskapankissa.
references: i9588
spatial: i9587

Eskolan ja Tervamäen kylät
type: AreaOfInterest
kuvailu: Varhaiskeskiajalla asutettujen yläsatakuntalaisten Eskolan ja Tervamäen kylien tiivis isoajakoa edeltävä ryhmäkylärakenne sekä historiallinen metsiin ja mäkiin rajautuva viljelymaisema ovat hyvin säilyneet. Eskolan ja Tervamäen kylät sijaitsevat kahden järven välisellä kannaksella ja niiden ympärillä levittäytyvät vuosisatoja viljeltyinä olleet peltoaukeat. Eskolan ryhmäkylässä on säilynyt huomattavan paljon vanhaa rakennuskantaa Mouhijärven vanhimpiin kuuluvien tilojen Tullun, Simon ja Märrin pihapiireissä. Kylän neljäs talo, Äijälän tila, on viljelyaukean reunassa, muista taloista muutamia satoja metrejä kaakkoon. Tervamäen kylässä perinteistä rakennuskantaa edustavat Kahnun, Turpan ja Holpin päärakennukset, Yliskallion entinen kansakoulu vuodelta 1897 sekä 1914 rakennettu rukoushuone.
alue: 61.504264654,22.921199324 61.504264358,22.920151066 61.504277483,22.914793233 61.504551024,22.906942394 61.504651959,22.903677897 61.504852697,22.892893583 61.505295104,22.892545014 61.507018623,22.895279266 61.507968572,22.896743167 61.508851214,22.897972269 61.509380284,22.898519254 61.509766898,22.899137961 61.510112465,22.902553649 61.510856351,22.905860156 61.510686739,22.907014489 61.510307863,22.908841571 61.510056618,22.909732427 61.509476787,22.910801176 61.508821818,22.911310006 61.508620151,22.911466556 61.508150202,22.911929143 61.507822671,22.912722721 61.507576931,22.913812904 61.507456598,22.914682399 61.507310744,22.916334746 61.506990993,22.917610535 61.506370900,22.919112996 61.505831014,22.919714010 61.505185915,22.920568349 61.504615163,22.920982376 61.504264654,22.921199324
historia: Eskolan ja Tervamäen kylät asutettiin varhaiskeskiajalla. Karkun seurakuntaan kuuluneen Mouhijärven ensimmäisen kappelin on arveltu sijainneen 1500-luvun lopulla Eskolan eli Yliskallion kylässä. Eskolan kylän talot Simo, Märri, Tullu ja Äijälä mainittiin hopeaveroluettelossa 1571. Tervamäessä oli samaan aikaan kuusi taloa. Mouhijärven kappeliseurakunnan itsenäistyttyä omaksi seurakunnaksi 1639 ensimmäinen kirkko rakennettiin järven toiselle puolelle perustetun Selkeen kartanon maille.
kunta: k790
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ravintola Tivoli
type: Fakta
content: Mistä saisin tietoa ja kuvia Lintsin ravintola Tivolista eli "Tiflasta" 1970-luvulla? Linnanmäen historiasta kertovasta teoksesta löytyvät seuraavat tiedot: Ravintola Tivoli valmistui vuonna 1969. Ravintolan vuokraajana oli Perämies Oy. Ravintolassa oli ulkoterassi. Vuonna 1970 ravintola yhdistettiin käytävällä Tivolitielle: käytävän kautta myöhäiset ravintolavieraat pääsivät pois huvipuiston sulkeuduttua. Vuonna 1993 ravintolatoimintaa alkoi hoitaa Arctia, joka muutti Tivolin El Pasoksi. Kuvia Tivolista ei tässä kirjassa valitettavasti ollut. Tarkempia tietoja saattaisi saada suoraan Linnanmäeltä. Valokuvia voisit löytää myös Kaupunginmuseon kuva-arkistosta. Lähde: Holopainen, Eeva-Kaarina: Linnanmäki 50 (Lasten päivän säätiö, 2000)
language: fin
spatial: i6736
temporal: i114

Kaupungin yksiöt
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: Tavaramarkkinat
saveltaja: Akimof, Liisa

metadescription 7036
modified: 2010-01-19T15:03:37+0300

Hämeenlinnan lääninsairaala, kruununmakasiinit ja Verkatehdas
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vanajaveden Keinusaarella olevat empiretyyliset lääninsairaala ja kruununmakasiini 1830-luvulta, kuvastavat Hämeenlinnan historiaa läänin hallinnollisena pääkaupunkina. Viipurintien puolelle näkyvät sairaalarakennukset vastaavat myöhemmistä laajennuksista huolimatta Engelin alkuperäissuunnitelmaa. Kruununmakasiinissa toimii Hämeenlinnan taidemuseo. Saaren eteläosassa on 1890-luvulta peräisin oleva Hämeenlinnan Verkatehtaan ja Nahkatehtaan tehdasalue. Tiilirakenteisten teollisuusrakennusten lisäksi alueella on ns. Pinella huvila, joka on rakennettu tehtaan isännöitsijän asunnoksi 1906. Nykyisin aluetta on kehitetty monipuoliseksi kulttuurikeskukseksi.
alue: 60.996472962,24.477818468 60.995934703,24.475610066 60.998367771,24.472468167 60.999007862,24.472771012 60.999803420,24.475014817 60.999167088,24.478049654 60.996967056,24.479146077 60.996472962,24.477818468
historia: Kaupungin ulkopuolella sijaitseva Keinusaari valittiin 1800-luvun alussa uuden lääninsairaalan sekä kruunun viljavarastojen sijoituspaikaksi. Hämeenlinnan lääninsairaala rakennettiin 1840-44 arkkitehti C. L Engelin 1839 laatimien piirustusten mukaan. Sivurakennukset korotettiin 1880-luvulla kaksikerroksisiksi ja 1929 päärakennusta laajennettiin arkkitehti Yrjö Sadeniemen ja 1962 arkkitehti Kauko Kokon piirustusten mukaan. Hämeenlinnan kruununmakasiini rakennettiin 1838 intendentinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan (C.L Engel, A.W. Arppe). Rapattu tiilirakennus muutettiin kaupungin taidemuseoksi 1952 (O.Sahlberg). Viimeksi taidemuseo peruskorjattiin 2002-2004. Toinen tontilla sijaitseva tiilimakasiini on rakennettu intendentinkonttorissa 1852 laadittujen suunnitelmien mukaan (E.B. Lohrman, O. Långhjelm). Rakennuksen korjaus museokäyttöön valmistui 1997 arkkitehti Hannu Kiiskilän suunnitelmien mukaisesti. Keinusaaren ensimmäinen viljamakasiini on 1832 Parolannummelta siirretty Suomen Tarkk’ampujapataljoonan kaksikerroksinen, hirsinen kuormastorakennus 1820-luvulta. Rakennus sijaitsee tiilisten makasiinien välissä Kaikki kolme makasiinia toimivat kruununjyvästöinä vuoteen 1925 asti, jonka jälkeen ne olivat puolustusvoimien käytössä vuoteen 1949. Vuodesta 1952 makasiinit ovat olleet kaupungin museotoimen käytössä. Keinusaareen perustettiin Hämeenlinnan Verkatehdas Oy 1895. Tiilisistä tehdasrakennuksista vanhin on kutomo-osa vuodelta 1895, samalta vuodelta on tehtaan voimakeskus. Kehräämö- ja korjauspaja valmistuivat 1897 ja jugendtyylinen konttoriosa 1907. Karstalankakehräämö on vuodelta 1914 ja uusi karstalankakehräämö valmistui paja- ja värjäämörakennusten jatkoksi 1937. Tehdasalueen ja makasiinien tuntumassa oleva ns. Pinellan huvila rakennettiin 1906 isännöitsijän virka-asunnoksi. Se on toiminut taidemuseon toimitiloina vuodesta 1984. Keinusaarella toimi verkatehtaan lisäksi nahkatehdas, jonka tehdasrakennus ja tehtailijan asuinrakennus valmistuivat 1910. V…
kunta: k109
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

vapaa-ajan asunnot
created: 2012-05-28T10:06:39.812+00:00
modified: 2012-05-28T10:06:42.161+00:00
preferred label: semesterbostäder @sv

description: Asuinkerrostalokortteli Pohjois-Haagassa on ehein esimerkki Martti Välikankaan 1950-luvun asuntoarkkitehtuurista.
references: i8730
spatial: Pastori Jussilaisentie 3-5

Fennada-Filmi Oy:n Studio
type: Rakennus
is part of: i82
lat: 60.1893164210628
long: 25.0036055280606

description: Ruiskumestari Wickholm
references: i3083
spatial: i6354

Opastinsilta 2
type: Osoite
is part of: Itä-Pasila
is part of: Pasila
lat: 60.1996707402048
long: 24.9428745204559

metadescription 9325
modified: 2010-06-24T14:27:46+0300

Kauppatorin apteekki
type: MuuPaikka
is part of: i9390
is part of: i7709
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1681309701484
long: 24.9514987076469

metadescription 6821
modified: 2011-09-30T10:21:28+0300

metadescription 1671
modified: 2010-02-04T16:53:59+0300

metadescription 7296
modified: 2010-02-04T16:41:55+0300

description: Luku 20: Kadettien kylpylä. Kadettikoulu, Santahamina.
references: Sisäänkäyntejä
spatial: i89

Bockin talo
type: Rakennus
alternative: Kenraalikuvernöörin talo
alternative: Vanha Raatihuone
is part of: Kruununhaka
is part of: i9390
lisätietoja: http://www.virtualhelsinki.net/helsinkipanoraama/historia/bock.html
lat: 60.1688485648476
long: 24.9531925045867

bibliographic citation: "Sasha jätti autonsa Laakson sairaalan lähelle ja lähti juoksemaan metsään. Sade alkoi. Sasha puski sisulla vasten tuulta ja vettä. Joku harjoitteli esteitä Laakson kentällä. Hevosella oli mustat jalat ja jouhet vaikka se muuten oli kiiltävän punaruskea." (s. 20)
references: i1542
spatial: i15

Kanta-asukkaat
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7953
relation: i8873
spatial: i8520
spatial: i43
spatial: i6843
spatial: i8874
spatial: i47
spatial: i8872
temporal: i108
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: Rahikainen, Ea
kirjoittaja: i3795

Esplanadi-Bulevardi
type: AreaOfInterest
kuvailu: Esplanadi ja Bulevardi ovat kaksi 200 vuotta olemuksensa ja perusmuotonsa hyvin säilyttänyttä puistokatua. Puistokadut ovat peräisin uuden pääkaupungin asemakaavasta 1810-luvulta, toteutuneina, luonteeltaan erilaisina puistokatuina ne ovat lajissaan suhteellisen varhaisia ja harvinaisia. Puistokatujen varrelle keskittyy osa pääkaupungin arkkitehtuurihistoriallisesti merkittävästä rakennuskannasta. Esplanadin leveä puistovyöhyke on suunniteltu erottamaan hallinnollinen kaupunki eteläisestä puukaupungista, Bulevardi taas ensimmäisen esikaupungin rungoksi. Esplanadin puisto on Helsingin ensimmäisiä julkisia puistoja, joka on ollut kaupunkikeskustan tärkeä promenadi 1800-luvulta alkaen. Molempien puistokatujen toisessa päässä on merelle avautuva toriaukio. Lehtipuurivein korostetut puistoa reunustavat Etelä- ja Pohjoisesplanadi ovat peräisin J.A. Ehrenströmin pääkaupunki asemakaavasta. Esplanadin puiston jäsentely seuraa osin C.L. Engelin suunnitelmaa vuodelta 1826. Puisto jakautuu eri vaiheissa rakennettuihin ja uudistettuihin Kappeli-, Runebergin- ja Teatteriesplanadiin. Teatteriesplanadilla puistonäkymän päätteenä on alun perin 1860-luvulla rakennettu Svenska Teatern, jonka nykyinen ulkoasu on 1930-luvulta. Puiston itäpäässä Kappeliespnaladilla on 1860-luvulla rakennettu ja 1890-luvulla laajennettu ravintola Kappeli 1930-luvulla rakennettuine soittolavoineen. Esplanadin veistoksista mainittakoon monumentaalinen Johan Ludvig Runebergin muistomerkki puiston keskiosassa Runeberginesplanadilla sekä Eino Leinon ja Sakari Topeliuksen muistomerkit Teatteriesplanadilla. Pohjoisesplanadin vanhimmat mannermaiset asuin- ja liikerakennukset ovat 1800-luvun uusrenessanssirakentamisen vaiheesta. Liike-, pankki- ja hallintorakennukset Esplanadinpuiston molemmin puolin ovat pääasiassa 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä. Eteläesplanadin alkuperäistä rakennuskantaa edustaa enää entinen kenraalikuvernöörin talo, nykyinen valtioneuvoston juhlahuoneisto. Bulevardin vanhimpia rakennuksia ovat…
alue: 60.168036251,24.942323502 60.168077594,24.943273868 60.168097472,24.944051230 60.168396000,24.944063930 60.168554782,24.951153934 60.167036024,24.951328062 60.166874313,24.945062324 60.161616697,24.930092001 60.162878719,24.928500670 60.163744537,24.931058826 60.163016617,24.932119255 60.163238568,24.932800851 60.163507556,24.932428591 60.163948829,24.933652581 60.163661792,24.934048264 60.163678776,24.934078114 60.165443082,24.939175389 60.166206693,24.938073866 60.166985512,24.940298775 60.166194371,24.941346258 60.166784189,24.942975868 60.167747922,24.941504537 60.168036251,24.942323502
historia: Keisari julisti Helsingin Suomen pääkaupungiksi 1812 ja vahvisti Johan Albrecht Ehrenströmin laatiman ruutukaavaan perustuvan asemakaavan. Esplanadi ja Bulevardi liittyvät oleellisesti Helsingin kasvun vaiheisiin. Pääkaupunkiaseman ja uudelleenkaavoituksen myötä kaupungista muodostui säännöllisesti rakennettu hallintokeskus, jossa erityisesti tarkoitustaan varten muodostetut julkiset viheralueet olivat tarpeen sekä edustuksellisista että virkistyssyistä. Ruotsin vallan aikaisessa Helsingissä ei ollut yleisiä virkistysalueita. Ehrenström hahmotteli Esplanadin puistoon barokkisommitelmia, jotka myöhemmissä C.L. Engelin suunnitelmissa yksinkertaistuivat säännöllisiksi muotoistutuksiksi. Esplanadin istutusalue valmistui 1831 ja Etelä- ja Pohjoisesplanadista tuli suosittu säätyläisten kävelypaikka. Alun perin yksinomaan asuntokaduksi tarkoitetun Eteläesplanadin varrelle nousi pääkaupungin perustavan rakennusvaiheen aikana yksi valtion talo, C.L. Engelin suunnittelema Suomen sotaväenpäällikön virkatalo, joka valmistui 1824 ja joka oli 1840-1917 kenraalikuvernöörin residenssi. Nykyinen rakennus on ulkoasultaan Engelin suunnittelemassa asussa, sisätiloja hallitsee lähinnä kenraalikuvernöörin residenssin vaihe. Rakennuksesta tuli 1960-luvulla Valtioneuvoston juhlahuoneisto. Rautatien valmistuminen 1868 ja kaupungin teollistumisen alkaminen vilkastuttivat rakentamista 1870-luvulla. Esplanadin ja Bulevardin varteen alettiin rakentaa 4-5-kerroksisia uusrenessanssitaloja asuin- ja liiketiloiksi. Pohjoisesplanadin varteen 1883 rakennettu arkkitehti Theodor Höijerin suunnittelema Grönqvistin liikepalatsi oli suurin Helsinkiin siihen asti rakennetuista mannereurooppalaistyyppisistä kerrostaloista. Vähittäiskauppa alkoi keskittyä kaupallisesti edullisiksi koettujen katujen varrelle, kauppakatu ja asuinkatu erosivat toisistaan. Esplanadin puiston symbolista merkitystä heijastavat monet edustavat uudistusvaiheet istutuksineen ja veistoksineen, erityisesti Runebergin patsaan sijoitus 1…
kunta: k091
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: tori
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kulttuurirakennus
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9585
modified: 2011-03-31T19:28:40+0300

bibliographic citation: 'Korttelipiha oli avara ja hyvin hoidettu niin kuin melkein kaikkialla Töölössä. Keskellä pihaa kohosi kolme komeaa koivua, ja nurmikko oli kuin tiukkaa vihreää samettia. Se suorastaan houkutteli kävelemään paljain jaloin. Ruuhkaisella Runeberginkadulla ei olisi heti arvannut, minkälaisiä idyllejä kivimuurien takaa löytyi.' (s. 32) 'Asuntoa vuokratessaan Itälät olivat tutkineet talon papereita ja huomanneet, että Eevamaria Jungman omisti kaksi muutakin huoneistoa viereisestä rapusta. Joku apteekkari Jungman oli talon alun perin rakennuttanutkin joskus 20-luvulla, juuri ennen kuin uusklassismi oli vaihtunut funkkikseksi.' (s. 36 - 37) 'Siinä se oli. Viisikerroksinen vaaleanvihreä talo. Kulmikkaat erkkerit ja valkoiset ikkunanpuitteet. Kaksi rappukäytävää. Kivijalassa antikvariaatti, kukkakauppa ja korjausompelimo. Kimmo käveli hitaasti talon ohi ja vilkaisi porttikongista pihalle, jonka hän näki nyt ensimmäisen kerran päivänvalossa. Kiiltävänpunainen ruohonleikkuri nojasi koivunrunkoon. Kimmo kääntyi kädet taskussa ja palasi tutkimaan antikvariaatin ikkunaa. Hän joutui väistämään katua lakaisevaa haalariasuista pientä naista, joka pysähtyi hänen viereensä. - Tuolla myydään hyviä kirjoja, nainen sanoi ikkunaan nyökäten. - Ei mitään kioskiroskaa, hän lisäsi ja jatkoi lakaisemista.' (s. 88 - 89)
description: Tarinan päähenkilöt asuvat samassa talossa Runeberginkadun varrella.
references: Ruohonleikkaaja
spatial: i9344

Ihanaa elämää
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i520
saveltaja: i9221

Kruut, Marja
type: Kirjailija

metadescription 2122
modified: 2010-12-16T09:57:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1444179~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1784465~S9*fin

metadescription 428
modified: 2010-09-17T11:12:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1053040~S9*fin

varustukset
created: 2012-05-24T06:54:15.534+00:00
modified: 2012-05-24T06:54:15.705+00:00

Kolttasaamelaisten asutuspaikat (Kevärinne)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nellimin ja Sevettijärven kolttakylät kuvastavat toisen maailmansodan jälkeistä asutustoimintaa maan pohjoisimmassa osassa. Suomujoen kolttakenttä on nykyisen Suomen alueella säilynyt yksittäinen kolttasaamelaisten rakennuskokonaisuus, joka on tehty kolttien vanhan rakennusperinteen mukaisesti 1940-luvulla, kun kolttasaamelaiset joutuivat evakkoon Petsamon Suonikylästä. Rakennuskanta edustaa sekä vanhaan perinteeseen pohjautuvaa rakentamista että valtion asutustoimiin liittyviä tyyppitaloja. Suomen vähälukuiset kolttasaamelaiset ovat Suomelle aikaisemmin kuuluneen Petsamon alueen kolmen siidan Suonikylän, Petsamon ja Paatsjoen kolttaväestöä, jotka on asutettu toisen maailmansodan jälkeen Inarin kunnan itäosaan. Nellimvuonon pohjukassa, Virtaniemeen johtavan tien varressa, Inarijärven koillisrannalla on Nellimin kylä, jonka pienet asuinrakennukset on rakennettu tyyppipiirustuksilla toisen maailmansodan jälkeen. Rakentamisessa on pyritty ottamaan huomioon kolttasaamelainen rakennusperinne ja paikalliset olosuhteet. Sevettijärvi on kolttasaamelaisten keskuskylä, jossa on peruskoulun ala-aste ja yläaste, terveystalo, Ortodoksinen kirkko ja seurakuntatalo, Metsähallituksen virkatalo, Kolttien perinnetalo ja Kolttien kyläkokouksen toimisto. Luttojoen kolttakentät (Oskarinjärvi ja Oskarinkoski) ovat olleet Petsamon Suonikylästä evakkoon lähteneiden Semenoffin ja Fofanoffin perheiden asuinpaikkoja 1940-luvulla. Kolttakenttä on rakennettu vanhan perinteen mukaisesti. Suomujoen varrella 12 km päässä Kotajärven pohjoisrannalla on Fofanoffin perheen kesäpaikkana ollut asuinkenttä, joka on kunnostettu 1983. Oskarinkosken ja Oskarinjärven asuinkentillä pirttirakennusten lisäksi säilynyt muuta tyypillistä rakennuskantaa, johon kuuluvat jalka-aitat, sauna, varastot, ulkoleivinuunit, maakellarit, lammaspuurat, porosuojat ja verkkoulut. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu - asuinkota, jota on myöhemmin käytetty keittokotana - pirtti, joka on rakennettu uudelleen 1983 - jalka-aitta - ulkouu…
alue: 68.708260764,27.766474208 68.708719795,27.766795829 68.709237539,27.768167987 68.709243279,27.770396444 68.707973620,27.770265360 68.707925822,27.766812338 68.708260764,27.766474208
historia: Kolttasaamelaisten perinteinen asuma-alue ulottui Näätämöstä Petsamoon ja Tuuloman Lappiin, mutta valtioiden välinen rajapolitiikka on muuttanut kolttien perinteisiä asutusmalleja. Kolttasaamelaisten vuotuismuuttojärjestelmä oli yksi vanhamuotoisimmista ja tyypillisimmistä muuttomalleista. Suonikylä oli 1600-luvulta 1800-luvulle pääasiassa pyyntitaloudesta elävä yhteisö. Talvet asuttiin yhteisessä talvikylässä ja harjoitettiin yhteisesti kalastusta ja suurriistanpyyntiä. Muina vuodenaikoina väestö hajaantui säteittäisen mallin mukaan harjoittamaan kalastusta ja metsästystä omille sukualueille. Poroja käytettiin kuljetuksiin ja peuranpyynnin houkutuseläimiksi. Suomen menetettyä toisessa maailmansodassa Petsamon Neuvostoliitolle, koltat evakuoitiin entiseltä asuinalueeltaan. Petsamon alueen kolmen siidan kolttasaamelaiset asutettiin Inarin kunnan itäosaan, suonikyläläiset Sevettijärven alueella, petsamonkyläläiset Tsarmijärven-Nellimin alueelle ja Paatsjoen kolttasaamelaiset Keväjärven-Mustolan alueelle. Kolttayhteisön muutto uusille vakinaisille asuinsijoille tapahtui 1949-1952. Näätämön alueella koltat asutettiin ympärivuotisille asuinpaikoille 50 kilometriä pitkälle kapealle vyöhykkeelle päävesistöjen varteen Nitsijärveltä Kirakkajärvelle ja seutua alettiin kutsua Sevettijärveksi. Asutukseen ei enää kuulunut yhteistä talvikylää eikä vuotuismuuton piirteitä. Kolttatilojen vaatimattomat rakennukset rakennutti valtio. Petsamosta evakkoon joutuneet koltat muuttivat Nellimin alueelle 1945 ja 1946. Valtioneuvoston vahvistaman asutussuunnitelman mukaan Nellimin rakentaminen aloitettiin 1948 alussa. Vuoteen 1951 mennessä alueelle oli pystytetty 51 asuinrakennusta, saman verran talousrakennuksia sekä koulu, oppilasasuntola, terveystalo ja rukoushuone. Sevettijärven alueelle rakennettiin yli 50 uudistilaa toisen maailmansodan jälkeen. Sevettijärven asutus- ja rakennustoiminta oli osa valtion jälleenrakennustoimintaa Lapissa. Koltat, jotka olivat asuneet Petsamon Suonikylässä…
kunta: k148
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Eskola, Katarina
type: Kirjailija
alternative: Haavio, Katarina

metadescription 7532
modified: 2010-02-02T18:41:35+0300

bibliographic citation: "vetoketju on avattu!/ saavumme helsinkiin/ suomineito on halkaistu!/ tehty hameeseen halkio/ seisomme ratapihalla kuin kukka valimossa/ musta, ruskea rauta ja vaijerin kierteet, betoni/ ja sitten tämä pitkä, punavalkoinen kukka ratapölkkyjen päällä" (s. 16)
references: i9033
spatial: i6357

Ihminen nousee roskalaatikosta - patsas
type: MuuPaikka
is part of: i8007
is part of: i9546
is part of: Kamppi
lat: 60.1661057622571
long: 24.9314151208494

metadescription 5837
modified: 2010-09-17T11:06:01+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 2716
modified: 2010-05-05T08:48:58+0300

Utin linnake ja varuskunta (linnake)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Utin puolustus- ja sotahistoriallinen linnoitus- ja varuskunta-alue muodostuu venäläisestä 1700-luvun lopun bastionilinnakkeesta ja 1900-luvun alkupuolen uuden aselajin, lentovoimien kasarmista. Utin lentokenttä on Suomen ilmavoimien ensimmäinen lentoasema ja edustava esimerkki Puolustusministeriön 1920-1930-luvun rakennustoiminnasta. Rajalinnakkeeksi rakennettu Utti liittyy Kustaan sotaan 1788-1790 ja venäläiseen linnoitusvaiheeseen 1790-luvulla. Utin vartiolinnake on rakennettu turvaamaan Lappeenrantaan johtanutta maantietä, joka kulki Haukkasuon ja Haukkajärven välisellä Salpausselän harjanteella. Kivimuurirakenteinen säännöllinen linnake muodostuu kahdesta pohjoiseen ja kahdesta etelään suuntautuvasta bastionista. Linnakkeeseen liittyy puolen kilometrin pituiset katvetiet. Utin linnakkeen viereen on rakennettu Suomen ensimmäinen ilmavoimien maalentoasema. Lentovoimien varuskunta-alueen asemakaava on symmetrinen ja aksiaalinen, ja akselin päätteenä on komentajan asunto. Suuri osa Utin rakennuksista, kuten komentajan asunto, upseerikerho, entinen miehistökasarmi, vesitorni sekä upseerien ja aliupseerien asuintalot sekä puistosuunnitelma ovat 1920-luvulta ja tyyliltään klassistisia. 1930-luvun tulosta ovat sairaala, kaksi kivirakenteista lentokonehallia ja muutama asuinrakennus. Tiilirakenteiset halli-, huolto- ja teknilliset rakennukset ovat funktionalistisia. Rakentaminen on keskittynyt ydinalueella 1920-luvun kaavan mukaisesti, kun taas sen ulkopuolella rakennukset on hajasijoitettu maastoon. Taustalla on ilmasodankäynnin kehitys, puolustukselliset näkökohdat ja funktionalistinen avoin kaavasuunnittelu.
alue: 60.891407622,26.892958254 60.892326930,26.894686647 60.892502391,26.897079310 60.888660672,26.902285296 60.887493073,26.900303178 60.887292292,26.897249001 60.891407622,26.892958254
historia: Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja Turun rauhassa 1743 Ruotsi oli joutunut luovuttamaan alueita Venäjälle. Ns. Kustaan sota, jolla Kustaa III pyrki saamaan takaisin maa-alueita, päättyi ilman alueluovutuksia Värälän rauhaan 1790. Nykyisen Utin kasarmialueen läheisyydessä olevalla kentällä käytiin Kustaan sodan aikana 1789 "mainehikas Utin taistelu". Utti rakennettiin venäläisten toimesta 1791-1792 vartiolinnakkeeksi sulkemaan ylistä Viipurintietä, jonka varrelle oli aiemmin pystytetty Taavetin linnoitus 1773-1781. Linnoitus kuului Pietarin suojaksi rakennettuun kolmiportaiseen linnoitusvyöhykkeeseen, joka rakennettiin kenraali Aleksandr Suvorovin (1730-1800) johdolla. Utin lisäksi kokonaan uusina, uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin Ruotsinsalmen merilinnoitus ja sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Savitaipaleen seudulle Järvitaipale ja Kärnäkoski sekä Anjalankoskelle Liikkala. Lappeenrantaan, Savonlinnaan ja Kärnäkoskelle perustettiin Saimaan laivaston tukikohdat, joiden yhteydenpitoa varten rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat. Linnakkeen sisäpuolelle rakennettiin pieni varuskuntakaupunki, jossa oli kasarmitilaa noin 400:lle hengelle. Utin varustelutyöt loppuivat 1799, ja se menetti merkityksensä ja lakkautettiin Haminan rauhan jälkeen. Utin kankaalla oli 1900-luvun alussa Venäjän ilmavoimien toimintaa, ja vuoden 1918 aikana sen huomattiin soveltuvan maalentokentän tarpeisiin. Uttiin päätettiin sijoittaa lentoasema lentokouluineen 1919. Ilmavoimien lentoasemat keskittyivät 1920-luvulla Kaakkois-Suomeen, ja maakoneiden suorituskyvyn noustua verrattuna vesikoneisiin Utista alkoi tulla ilmavoimien tärkein tukikohta. Utin rakennusten piirustukset valmistuivat Puolustusministeriössä 1920. Vuoden 1922 asemapiirroksen mukaan kasarmialueella oli jo lentokenttä, pieniä varastoja ja neljä kevytrakenteista hallia. Toisessa vaiheessa rakennettiin kasarmi, ruokala ja aliupseerien rakennus sekä pienempiä ulkorakennuksia. Kolmanness…
kunta: k286
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vaasankatu 11
type: Osoite
is part of: i9347
is part of: Alppiharju
is part of: Harjukatu
is part of: i42
lat: 60.1887356079278
long: 24.9587812668152

metadescription 9821
modified: 2012-04-24T14:50:59+0300

metadescription 7792
modified: 2010-02-02T15:40:09+0300

Tampereen Hämeenkatu, Hämeensilta ja Keskustori
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeenkatu on Tampereen keskustan halkaiseva akseli ja keskeinen liike- ja kauppakatu. Leveä bulevardityyppinen puistokatu periytyy 1800-luvun asemakaavoista. Kadun varren nykyinen 3-6 -kerroksinen rakennuskanta muodostuu liike-, pankki- ja julkisista rakennuksista. Kadun läntinen pääte on Aleksanterin kirkko 1880-luvulta ja itäisenä päätteenä on rautatieasema 1930-luvulta. Tammerkosken ylittävä Hämeensilta yhdistää keskustan kaksi puolta ja sillalta avautuu näkymä Tammerkosken kansallismaisemaan. Hämeensillan länsipuolella Hämeenkatu lävistää Keskustorin, joka on nykyisin lähes samalla paikalla kuin Tampereen ensimmäiseen, 1775 laadittuun, asemakaavaan merkitty toriaukio, kirkkoaukio. Hämeenkadun vanhimmat rakennukset Hämeensillasta länteen ovat jugendkauden aikaisia ja sillan itäpuolella on uusrenessanssitaloja. Keskustorin laidassa oleva Vanhakirkko on maamme varhaisia uusklassillisia ristikirkkoja ja kantakaupungin vanhin julkinen rakennus. Torin varrella on uusrenessanssityylinen raatihuone, ja aukion kahdella sivustalla on kaupungin voimakkaasta kehittymisestä 1800-luvun lopulla kertovia liikerakennuksia: Sandbergin talo, Commerce, Palanderin talo, Selinin talo ja Sumeliuksen talo. Hämeenkadun rakennuskannan joukossa on myös edustavia funkistaloja, kuten Hämeensillan kupeessa sijaitseva Tempon talo, joka on edustava esimerkki 1930-luvun "valkeasta funktionalismista". Kuusikerroksisen asuin- ja liikerakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on ollut pienoistavaratalo, toisessa kerroksessa toimistohuoneistoja ja ylemmissä kerroksissa asuntoja. Rakennukseen kuuluu myös kattoterassi ja ensimmäistä kerrosta kosken puolella kiertävä, jalkakäytävänä toimiva parvekeosa. Arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelema rakennus kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään valikoimaan suomalaisen modernismin merkkiteoksia 1920-luvun lopulta 1970-luvulle. Hämeensilta on yksiaukkoinen, 1929 valmistunut holvisilta, jonka kantavat osat ovat teräsbetonia ja julkisivut on verho…
alue: 61.497511479,23.752454846 61.497995241,23.759004539 61.498564252,23.758834282 61.498622273,23.759600468 61.499371623,23.759393914 61.499518515,23.761820330 61.499097446,23.761990030 61.499187364,23.763369811 61.498299627,23.763136105 61.498943459,23.771871282 61.498069434,23.772093873 61.497424605,23.762318328 61.496857622,23.762407695 61.496666231,23.760262838 61.497270572,23.759984288 61.497237433,23.759482188 61.496789892,23.752706408 61.497511479,23.752454846
historia: Hämeenkatu ja nykyinen Keskustori linjattiin 1779 hyväksytyssä asemakaavassa. Raatihuoneen Poikkikadun nimeksi vakiintui Hämeenkatu 1807. Hämeenkatu sai läntiseksi päätepisteekseen kirkkopuiston ja itäiseksi uuden leveän puusillan, missä oli Tammerkosken ylityspaikka. Vuoden 1865 palon jälkeen yliarkkitehti C.A. Edelfelt laati uuden asemakaavan 1868, jossa Hämeenkatu levennettiin paloesteenä toimivaksi puistokaduksi. Kyttälän alue liitettiin kaupunkiin 1871 ja liitosalueen läpi kulkeva rautatie otettiin käyttöön 1876. Pääkaduksi avattiin 30 metrin levyinen Hämeenkadun jatke rantapuistoineen kaupunginarkkitehti F. L. Caloniuksen laatimassa suunnitelmassa. 1700-luvulla Hämeenkatu muistutti kylänraittia ja katua reunustavat rakennukset olivat yksikerroksisia puutaloja. 1800-luvun alkupuolella kadun varressa asui lähinnä käsityöläisiä ja kauppiaita. Hämeenkatu sai suuren liikekadun leiman 1890-luvulla, kun teollistuminen vaurastutti ja kasvatti Tamperetta ja kun kadun varteen rakennettiin uusrenessanssi- ja jugendtyylisiä asuin- ja liikekerrostaloja. Hämeenkadun länsipäähän rakennettiin Aleksanterin kirkko 1881. Nykyisen Keskustorin laidalle rakennettiin julkisia rakennuksia jo 1800-luvun alussa; raatihuone, ruiskuhuone sekä vankila eli "korttikaali" sijoitettiin yhdelle tontille, jossa oli lisäksi sauna. Charles Bassin Intendentinkonttorissa suunnittelema kirkko valmistui torin laitaan 1824. Kirkko restauroitiin 1953-1954 arkkitehti Nils Erik Wickbergin suunnitelmin. Arkkitehti C.L. Engelin suunnittelema kellotapuli rakennettiin 1828 kaupungin silloisen pääkadun, Kauppakadun, päätteeksi. Tammerkosken kartanon kellarin kivijalan päälle rakennettuun kivi- ja puurakenteiseen empiretapuliin hankittiin neljälle suunnalle näyttävä aikakello 1835 kellomestari Juho Jaakonpoika Könniltä Ilmajoelta. Nykyinen raatihuone valmistui 1890. Kauno S. Kallion suunnittelema Tampereen teatteri valmistui 1913 ja kirjastotalo 1920-luvulla. Tammerkosken ylittävä uusi Hämeensilta valmistui 19…
kunta: k837
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: raatihuone
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 330
modified: 2011-03-09T15:39:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1787961~S9*fin

bibliographic citation: 'Pohjoista Vallilan kaupunginosaa halkovat valtaväylät (ja liikenne) ja siellä on Suomen hienoimpia funktionaalisia teollisuusnäkymiä.' (s.131)
references: i9346
spatial: i46

Peacock
type: Rakennus
is part of: Alppiharju
is part of: i45
is part of: i9347
is part of: i6736
lat: 60.1883447165978
long: 24.940541882909

bibliographic citation: "Alkujaan Punavuori rakennettiin käsityöläisille ja merimiehille. Yksikerroksisia puutaloja ympäröivät punaiset graniittikalliot etelässä, ja nykyinen Sinberychoffin puisto museoineen on saanut nimensä suvun panimolta." (s.59)
description: - Käsityöläisten kiinteistöjä.
references: Helsingin jugendkorttelit
spatial: i34

description: Säljes till förman för Studenthuset i Helsingfors (1869)
references: Studentens lyra
spatial: i6589

Rutolan ylivientilaitos
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lappeenrannan Rutolan alueella Saimaan vanhaan lasku-uomaan on muodostunut kulttuurihistorialtaan rikas ympäristö. Siihen kuuluvat lasku-uoman varren esihistorialliset asuinpaikat, metsäteollisuuden uiton erityistarpeisiin 1800- ja 1900-luvun taitteessa rakentama ylivientilaitos uittorakenteineen sekä toisen maailmansodan aikana rakennetun puolustuslinjan eli Salpalinjan vesistöihin tukeutuvat varustukset. Kärjenlammen pohjoisrannalla olevan Saksanniemen kivikautisen asuinpaikan lisäksi alueen pohjois- ja länsipuolella on esihistoriallisia asuinpaikkoja Ruoholammella, Rovonlahdella sekä Jänköjärven Uirinniemessä. Rutolan ylivientilaitos on muistomerkki aikanaan teknisesti uraauurtavasta tukkien uittojärjestelmästä. Uittoreitti Saimaalta Kymijoelle, jota kutsutaan Valkealan uittoreitiksi tai väliväyläksi, on noin 110 km:n pituinen. 1890-luvulla muodostettu väylä mahdollisti W. Gutzeit & Co:n puunhankinta-alueen laajenemisen ja tukkien oston keskittymisen Itä-Suomeen. Saimaan tukkien saanti lisäsi Kotkan tehtaiden tuotantoa tuntuvasti. Saimaan Rovonlahden rannan ja Myllylammen välillä on 1890 tehty Telataipaleen kaivanto, jota on levennetty 1900-luvun alussa. Myllylammen ja Kärjenlammen välisessä 260 metrin maakannaksessa on 1890-1892 valmistunut tukkien siirron mahdollistava ylivientilaitos eli rullarata. Rulladan korvannut puinen uittokouru vuosilta 1908-1909 on yhä vanhan laitteen länsipuolella, joskin lahonneena. Rutolan rännien itäpäässä on jäljellä heikkokuntoisia laitteistoja mm. korkea punatiilinen muuntamo ja kaksikerroksinen ylivientilaitosrakennus vesipumppuineen. Kärjenlammen ja Jängönjärven väliset kanavarakenteet ovat yhä nähtävissä. Kärjenlammen päässä kanavan penger on valettu betonista. Rutolan alueella on runsaasti Salpalinjan linnoitteita, kuten betoniluola valtatien koillispuolella (ks. myös Salpalinja-kohde). Salpa-aseman luolastoja tarvittiin asevarastoiksi ja miehistön majoitusta varten. Rutolan luolissa on toiminut mm. sairaala.
alue: 61.042349862,28.052915384 61.038271915,28.049896148 61.036949957,28.044302510 61.035453775,28.035133062 61.034386803,28.031384201 61.033181031,28.022692069 61.032697114,28.019398823 61.032163360,28.014268839 61.031073504,27.998371291 61.034136073,27.997025359 61.037777576,28.020348624 61.038081592,28.022194135 61.038910055,28.030350781 61.043509720,28.027614656 61.045017736,28.030024244 61.045068268,28.031731027 61.045869190,28.037780068 61.045502106,28.041700621 61.044914008,28.042237753 61.043667202,28.043793806 61.044770127,28.050002212 61.044038808,28.052915334 61.042349862,28.052915384
historia: Jääkauden jälkeinen maannousu aiheutti Saimaan lasku-uoman muutoksen luoteesta kaakkoon. Vanha lasku-uoma muodosti reitin Myllylammen, Kärjenlammen ja Jänköjärven kautta Kivijärvelle, kun uusi lasku-uoma mursi reitin Salpausselän poikki Vuoksenniskan kohdalla. W. Gutzeit & Co osti 1889 Lappeelta uittostrategisesti merkittävän Rutolan tilan, jonka maille uittolaitteet rakennettiin. Yhtiö rakensi Rutolaan aluksi höyryn, myöhemmin sähkön voimalla toimivan ylivientilaitoksen. Hanke oli merkittävä, sillä se laajensi yhtiön toiminta-aluetta ja siirsi Gutzeitin puunhankinnan Kymijoen vesistöstä Saimaan vesistöön. Saimaan tukkeja uitettiin tämän jälkeen Rutolassa kannaksen yli Valkealan reitille ja edelleen Kymijoen kautta Kotkaan sahattavaksi. Sekä Saimaan puolelle että Kivijärvelle hankittiin höyryhinaajat varppausta tekemään. Tukkien tultua Saimaan Rovonlahden rantaan ne uitettiin Telataipaleen kaivannon kautta edelleen Myllylampeen. Täältä ne nostettiin höyrykoneella toimivan Rutolan siirto- eli ylivientilaitoksen höyrykonekäyttöisen rullaradan avulla Kärjenlampeen. 1892 valmistunut rullarata korvattiin sen rinnalle toteutetulla uittokourulla 1909. Kärjenlammesta Jänköjärveen rakennettiin uittokanava. Jänköjärvestä alkoi puiden lauttaus kohti Kymijokea. Ylivientilaitoksen viereen rakennettiin 1897 pieni höyrysaha sellaisia puita varten, jotka eivät olisi kestäneet uittoa Kotkaan saakka. Saha paloi ja talvella 1899-1900 Gutzeit rakensi uuden 1932 asti toimineen sahan Rovonlahdelle Lapatonniemen itärannalle. Saha on kadonnut, mutta Munterontiellä on kaksi Gutzeitin asuinrakennusta, joista toinen on edelleen asuinkäytössä. Vilkkaimpina vuosina Väliväylän uitot työllistivät yli tuhat ihmistä. Väliväylä oli käytössä 1890 - 1963, minä aikana sen lävitse kuljetettiin lähes 100 miljoonaa tukkia. Toisen maailmansodan jälkeen uitto siirtyi Imatralle Vuoksenniskaan.
kunta: k405
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Roihupelto
type: Kaupunginosa
lat: 60.2112214762807
long: 25.0574417735997

metadescription 8243
modified: 2010-09-17T11:26:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1064721~S9*fin

metadescription 45
modified: 2009-04-29T08:23:06+0300

description: Fahrradfahren ist Notwendig
references: i8164
spatial: i8165

Tapiovaara, Ilmari
type: Taiteilija
alternative: Tapiovaara, Imma

Taivassalon kirkko ja pappilat (kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Taivassalon keskiaikainen kivikirkko harvinaisen rikkaine kalkkimaalauksineen ja sisustuksineen on maamme keskiaikaisen kirkkotaiteen merkittävimpiä kohteita. Taidehistoriallisen merkityksensä ohella kirkko on restaurointihistorian varhainen esimerkki 1800-luvun lopulta. Taivassalon pappila on maamme merkittävimpiä pappilamiljöitä. Pappilan kaksi päärakennusta ovat 1700- ja 1800-luvulta ja pappila kuvastaa rakentamisessa ja asumiskulttuurissa tapahtuneita muutoksia 1700-luvulta lähtien. Kolmilaivaisessa viisitraveisessa kirkkosalissa holveja ja seinäpintoja peittävät Pietari Henrikinpojan johdolla 1460-luvun lopulla tehdyt kalkkimaalaukset. Niiden aiheet on otettu Kristuksen elämästä ja pyhimyslegendoista. Lisäksi maalauksiin sisältyy suuri määrä yksittäisiä apostoleja, profeettoja sekä vertauskuvia ja moraliteetteja. Alttarin yläpuolella riippuva krusifiksi on ajoitettu 1300-luvun alkupuolelle ja liitetty ns. Liedon mestarin tuotantoon. 1600-luvun esineistöön kuuluu nykyisin asehuoneeseen sijoitetut 14 hautavaakunaa. Saarnastuoli on Henrik Flemingin lahjoittama vuonna 1638. Lehterit rintamuksineen ja uusgoottilaiset penkit ovat vuodelta 1890. Kirkkotarhan kiviaitaan liittyy kaksi pyramidikattoista porttirakennusta 1780-luvulta koristeellisine puuportteineen. Järppilän ja Viiaisten kartanoille kuuluneet hautakappelit ovat 1700-luvun lopulta. Kellotapuli sijaitsee kallionnyppylällä kirkkotarhan eteläpuolella. Sen kivinen alaosa on vuodelta 1799 ja puinen yläosa on uusittu 1890. Kellotapulin vieressä on kivestä muurattu viljamakasiini vuodelta 1850. Puolisen kilometriä kirkolta luoteeseen sijaitseva pappilassa on kaksi eri-ikäistä päärakennusta. Vuoden 1727 pappila-asetuksen säädösten mukaisesti rakennettu vanha pappila on peräisin vuodelta 1756. Pihan pohjoislaidalla vastapäätä vanhaa punamullattua rakennusta on 1823 valmistunut papiston tuolloisia asumisstandardeja vastaava kirkkoherranpappila. Pihapiiriä rajaavan uudemman liiterirakennuksen alla on kaksihuoneinen h…
alue: 60.564713672,21.611633124 60.563918537,21.611837279 60.563706332,21.609767139 60.562443527,21.608632845 60.561981628,21.607661989 60.562252616,21.607145647 60.562523056,21.605762450 60.562664160,21.605285126 60.562894745,21.604757869 60.563177547,21.605611494 60.563676494,21.605674515 60.564547011,21.606099225 60.564670230,21.608859510 60.564713672,21.611633124
historia: Taivassalon seurakunta tunnetaan jo 1300-luvun puolivälistä. Kirkon sakaristo-osa rakennettiin ennen runkohuonetta. Runkohuone oli alkuaan yksilaivainen hallikirkko Sen sisäkatteena oli puinen tynnyriholvi, jonka raja on näkyvissä itäpäädyssä ullakolla. Nykyinen holvaus ja tiiliset päätykolmiot lienee rakennettu 1450- tai 1460-luvulta. Kirkkosalin maalauskoristelu tehtiin vaakunoihin perustuvan ajoituksen perusteella vuosien 1467-1470 välisenä aikana. Kirkko ja kalkkimaalaukset restauroitiin 1890, jolloin niihin lisättiin suomenkieliset selitykset. Taivassalon pappila sijaitsi nykyisellä paikalla jo keskiajalla. Vanha pappila rakennettiin 1756 vuoden 1727 pappila-asetuksen mukaisesti. Pitäjänkokous päätti 1809 uuden pappilan rakentamisesta, koska vanhan pappilan katsottiin olevan huonokuntoisen ja asumiseen vanhanaikaisen. Uuden pappilan rakentaminen lykkäytyi ja kirkkoherra Erland sai korjata vanhaa karoliinista pappilaa omalla kustannuksellaan. Uusi pappila pystytettiin pihan tuolloin avoimelle pohjoislaidalle 1823. Kuuteen kortteliin jaettu puutarha sijaitsi pihapiirin eteläpuolella.
kunta: k833
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6548
modified: 2010-02-05T14:01:22+0300

Riuttu, Leo
type: Nayttelija

Skrivarsin raittiasutus
type: AreaOfInterest
kuvailu: Skrivarsin raittiasutus on Munsalan kirkon ja Veksalan kalasataman välisen tien varteen rakentunut kylä, jossa on hyvin edustettuna läntisen Suomen kyläasutukselle tyypillinen kyläyhteisön sosiaalinen hierarkia. Rakennuskanta koostuu paitsi kaksivooninkisista pohjalaistaloista myös maattoman väestön mökkiasutuksesta. Munsalan kirkolta Veksalan (Vexala) kalasatamaan halki agraarimaiseman kulkevan kylätien varrella on puolen kilometrin matkalla Skrivarsin talonpoikaiskylän rakennuksia. Raitin pohjoispään tilojen puolitoistakerroksisissa taloissa on nähtävissä säätyläisrakentamisen vaikutteita. Pihapiireissä on suuria lehteviä puistopuita. Talonpoikaistalojen lähistöllä on metsäympäristössä mökkiasutusta pienine rakennuksineen.
alue: 63.471215394,22.397895063 63.472338003,22.399839174 63.473075332,22.403725317 63.465803742,22.413001258 63.464625221,22.408399408 63.466697987,22.404323395 63.469546468,22.399874069 63.471215394,22.397895063
historia: Skrivarsin asutus sijoittuu keskiajalla hallinnollisesti Pedersören pitäjään kuuluneen Veksalan kylän alueelle. Veksalan suuressa kylässä oli 32 taloa jo 1566 ja se muodosti 1600-luvulla latokartanon, jonka haltijoita olivat mm. Jacob de la Gardie ja Claes Tott. Rannikkokylä sai elantonsa maanviljelyksen lisäksi kalastuksesta ja hylkeenpyynnistä. Isojako toimitettiin 1789-1791.
kunta: k893
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8837
modified: 2010-03-18T11:27:09+0300

kuvailu
type: DatatypeProperty
comment: Kohteen tekstuaalinen kuvaus
domain: PlaceOfInterest
label: description @en
range: string
sub property of: kuvaus

Helle jätti Helsingin
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i139
saveltaja: Vaara, Tero

Jarva, Risto
type: Ohjaaja

metadescription 6450
modified: 2010-02-04T16:47:45+0300

bibliographic citation: Vaikka paikalla oli runsaasti raviväkeä, suurin osa Kaisaniemeen kutsutuista (kutsuttuja vieraita oli 327) oli raportoijan mukaan sentään valkolaisia. Häälounaan alkajaisdrinkkinä oli "shampanjacocktail Kirjava hevonen", ja ruokalista uutisoitiin myös: hienoa vasikanseläkettä ja jälkiruuaksi hedelmin koristeltua jäätelöä. Hääkutsuilla oli paljon "shown tuntua". ... Uteliaita sivustaseuraajia oli kerääntynyt Kaisaniemen ravintolan ympärille noin 2000 henkeä.
description: Kirjassa on kuvaus Allan Hagertin ja Tuula Saarron vihkiäisistä vuonna 1959 ja häälounaasta ravintola Kaisaniemessä.
references: i8775
spatial: i6443

bibliographic citation: "Roihuvuori, pommit tippuu, mitä, mitä, mitä, mitä vittuu!---" "Roihikassa enemmän kapakoita ku ruokakauppoi---"
references: i907
spatial: i80

paloasema
created: 2012-05-29T10:38:22.654+00:00
modified: 2012-05-29T10:38:22.762+00:00
preferred label: fire station @en

Laakso, Rakel
type: Nayttelija

Elokuvateatteri Rialto-Tähti
type: Rakennus
alternative: Siltasaarenkatu 1
alternative: Rialto-Tähti, elokuvateatteri
is part of: i8194
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1772048807423
long: 24.9506063808779

bibliographic citation: 'Maanantainen hautausmaa oli autio, vain muutama mummo jutteli hautakivelle. Käytävän hiekka rahisi askelten alla. Tuuli havisti vanhojen lehmusten oksia. Sade alkoi, kun he tulivat ruokatuntiruuhkaiselle Mechelininkadulle.' (s. 24)
description: Ylietsivä Mujunen tapaa Ilse Andersin vieraillessaan vaimonsa haudalla.
references: i9695
spatial: i6609

description: Tatu ja Patu muovailevat kadonneesta serkustaan pienen patsaan ja ripustavat sen mm. Kolmen sepän patsaalle.
references: Tatu ja Patu Helsingissä
spatial: i8655

metadescription 7259
modified: 2010-02-02T15:32:00+0300

bibliographic citation: "Mutta ennen kuin ehdin lausua ihmettelyni ääneen, saavuimme Ylioppilastalolle ja muut tärkeämmät kysymykset kiinnittivät huomioni. Kuten kysymys siitä, mikä oli odotettavissa olevien ruokien ja juomien määrä ja laatu." (S. 57.)
description: Johannes menee Ylioppilastalolle toverinsa Matias Jussilan kanssa kertomaan Stenvallin hautajaisista.
references: Stenvallin tapaus
spatial: i6589

Asfalttiprinssi
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6657
temporal: i114
esittaja-musiikki: i129
saveltaja: i129

Ravintola Kokki
type: Ravintola
alternative: Kokki
alternative: Helsingin palvelualojen oppilaitos
is part of: i80
lat: 60.2064927632057
long: 25.0591891727355

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Kallioinen)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.094598447,28.848015330 64.094317605,28.848114809 64.092698962,28.848571071 64.092449472,28.845166674 64.092302195,28.842629845 64.093214883,28.841402531 64.093702326,28.840827948 64.094139796,28.840223143 64.094828568,28.839931044 64.095120662,28.847701202 64.094598447,28.848015330
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k765
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9548
modified: 2011-02-26T15:14:53+0300

bibliographic citation: "Raitiovaunu saapui Munkkiniemen sillalle. Muutamia hiihtelijöitä näkyi Huopalahden aurinkoisella jäällä, mutta aurattu ja hiekoitettu katu aukeni raitiovaunun edessä ruskeana ja likaisena. Vaunu pysähtyi Puistotien ensimmäisellä pysäkillä ja Ursula Andersson laskeutui kadulle." (s. 154)
references: Rovastin punaviini
spatial: Munkkiniemi

Juvolan tiilitehdas
type: AreaOfInterest
kuvailu: Juvolan tiilitehdas edustaa agraarimaisemaan, hyvien sisävesiliikenneyhteyksien varrelle perustettua pienteollisuusmiljöötä 1900-luvun alkupuolelta. Maatilan yhteydessä tiilitehdas muodostaa pienimuotoisen teollisuusympäristön, jossa tiilitehtaan rakennukset, savupiippu ja tuotantotilat, ovat säilyneet. Maantien varressa on savenoton seurauksena syntyneitä vesikuoppia. Juvolan tiilitehtaan tehdasalue ja maatila sijaitsevat Haukiveden ja Joutenveden välisellä maakannaksella maantien varrella. Haukiveden rannalla ovat kehäuuni savupiippuineen ja sitä suojaava kookas puurakennus (1920-1930-luvulta), tiilenlyöntirakennus, kolme kuivaamorakennusta, varastorakennus ja kaksi laivalaituria. Tiilitehtaan tuntumassa on kevytrakenteisia vuokramökkejä 1900-luvun loppupuolelta. Yhtiön maatilan, Vaikontaipaleen, pihapiiri on rakennettu maantien molemmin puolin. Maatilan rakennuskannan lisäksi pihapiirissä on 1914 rakennettu asuinrakennus, jota omistaja on käyttänyt kesäasuntona. Kookas tiilinavetta on rakennettu 1924.
alue: 62.084196741,28.687173586 62.084620451,28.683151639 62.084595479,28.679941274 62.085454010,28.675140916 62.087866211,28.673644772 62.088032366,28.673704776 62.088082466,28.673503962 62.088308186,28.673567245 62.089029017,28.675082059 62.089128218,28.675748652 62.089902913,28.676757959 62.090912083,28.678085259 62.091614647,28.679141411 62.091077417,28.680179935 62.089802831,28.681075768 62.089185431,28.682821911 62.088464909,28.684719256 62.087410590,28.687205538 62.086517256,28.689530997 62.085962313,28.690984306 62.084196741,28.687173586
historia: 1800-luvun loppupuoli ja 1900-luvun alku olivat Suomessa vilkkaan rakentamisen ja teollistumisen aikaa. Erilaiset kaupunkien, valtion, armeijan ja yksityisten rakennushankkeet tarvitsivat yhä enemmän tiiliä. Vuosisadan alkupuolella Suomessa toimi 198 tiilitehdasta. Juvolan Tiilitehdas perustettiin 1905. Edellisenä vuonna Savonlinnan Rauta Oy:n toimitusjohtaja E.J. Pelkonen oli ostanut maatilan Säämingin Juvolan kylästä, koska tilan mailla oli tiilentekoon sopivaa savea. Myöhemmin maata hankittiin lisää ja Juvolan Tiilitehdas kehittyi nopeasti läänin suurimmaksi. Tehdas aloitti tiilienteon käsinlyönnillä ja kenttäuuneilla. Tuotantotekniikkaa uudistettiin 1920- ja 1930-luvun taitteessa, jolloin uunit korvattiin kehäuunilla. Sodan jälkeen, 1946, hevosranan korvasi sähkö ja käsinlyönnin tilalle tuli konelyönti. Savi saatiin pääasiassa ympäristöstä mm. Hannonniemestä. 1950-luvulla savea tuotiin lisäksi läheiseltä Haponlahden kanavatyömaalta. Hiekka tuotiin Säämingin Liistonsaaresta lotjilla. Parhaimmillaan tiilitehdas työllisti noin 60 henkilöä. Valmiit tuotteet vietiin vesiteitse Savonlinnaan, jossa ne myytiin yhtiön omistamassa rautakaupassa. Myöhemmin kuljetukset siirtyivät maantielle. Tehtaanjohtajan vastuulla oli tehtaan lisäksi Vaikontaipaleen maatila, jonka tuottamia elintarvikkeita toimitettiin tiilitehtaan lisäksi yhtiön omistamaan Hotelli Tottiin. Yhtiön omistaman Häyrynrannan maatilan asuinrakennukseen majoitettiin tiilitehtaan työntekijöitä. Rakennusteollisuuden muutokset ja kasvu lopettivat pienempien tehtaiden kannattavuuden 1960-luvulla. Juvolan tiilitehtaan toiminta päättyi 1966. Samoihin aikoihin lopetti kylän toinenkin, 1926 perustettu tiilitehdas Ojansalo & Kumppanit.
kunta: k740
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Plassin vanha markkinapaikka
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kalajokisuun pohjoisrannalla on Plassi vanha markkinapaikka, joka on Iin Haminan ohella Pohjanmeren jokisuiden tärkeimpiä markkinapaikkoja. Suunnittelemattomasti rakennetun alueen tiivis rakenne on säilynyt. Plassin monipuolinen rakennuskanta ja erilaiset toiminnot antavat alueelle monipuolista ajallista ja historiallista syvyyttä. Varsinainen Plassin alue jakautuu kolmeen osa-alueeseen: Plassin eteläpuoliseen rakennusryhmään, jossa on vanhoja maatilakeskuksia, entisen kauppatorin markkinapuotiryhmään sekä entisen Tervatorin ja kalasataman rakennusryhmään. Vanhimmat rakennuksista ovat 1700-luvulta. Markkinatorin toisiinsa kiinni rakennetut asuinrakennukset muodostavat pitkän yhtenäisen rivistön. Entisen Tervatorin varrella on Santaholman sahan konttori, noin 38 metriä pitkä puurakennus 1800-luvun alkupuolelta ja vanhoja 1800-luvun asuinrakennuksia kuten Ollilan, Tanskan ja Kilpisen talot. Tervatoriin liittyy myös vanha kalasatama aittoineen ja verkkokenttineen. Plassin pohjoispuolisella sahan alueella on säilynyt joitakin vanhoja tuotantorakennuksia sekä vanhoja työväen asuinrakennuksia. Sahanomistaja Oskari Santaholman rakennuttama suuri asuinrakennus Havula on vuodelta 1912 (W.G. Palmqvist). Änkilä (Haapala) on Kalajoen Plassin kantatila ja sijaitsee suurella puistomaisella tontilla muuten tiheästi rakennetun Plassin alueen puolivälissä. Päärakennus on tontin takalaidalla joen suuntaisesti ja tontti, jonka pohjoissivua rajaa pitkä aittarivi, avautuu Plassintielle. Asuinrakennus lienee 1800-luvun alusta, mihin viittaavat kiinteän sisustuksen lukuisat säilyneet yksityiskohdat. Huonejako noudattaa virkatalojen yleistä karoliinista pohjakaavaa. Plassin itäpuolella kulkeva Raahentie on osa vanhaa Pohjanmaan rantatietä.
alue: 64.263127540,23.942316972 64.261320306,23.938860606 64.261135946,23.939126659 64.260586634,23.937755211 64.264524417,23.930358486 64.277037815,23.918300927 64.277445390,23.919807764 64.271261214,23.934434551 64.269142359,23.935672640 64.265577642,23.940020155 64.265292618,23.942212910 64.267771712,23.945642187 64.269454569,23.943373458 64.272886652,23.946728300 64.272633148,23.948483028 64.271044464,23.947535870 64.269932143,23.946368652 64.269519077,23.946150227 64.268789200,23.948124881 64.267455087,23.948346579 64.263127540,23.942316972
historia: Kalajokisuun edullinen liikenteellinen sijainti takasi yhteydet sisämaahan ja aina Hämeeseen asti ja Kokkolan kaupungin porvarit alkoivat pitää paikalla markkinoita. Plassin alueen käyttö kauppapaikkana juontaa aina 1500-luvulta saakka. Markkinapaikka, jonka päämyyntiartikkeli oli 1600-luvulta aina 1800-luvun puoliväliin terva, erotettiin 1688 Änkilän kantatilasta. Myöhemmin Plassista muodostui kalastajien ja käsityöläisten asuinalue. Plassin markkinapaikalle haettiin kauppalaoikeuksia 1800-luvun lopulla ja alueelle tehtiin asemakaavaehdotus. Plassista muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta 1917. Markkinat siirrettiin vanhalta Kauppatorilta 1921 Tervatorille, nimensä mukaan vanhalle tervan myynti- ja varastointipaikalle. Santaholman 1903 perustettu saha työläisineen vaikutti yhdyskunnan kehitykseen. Santaholma Oy toimi alueella vuoteen 1996.
kunta: k208
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: tori
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lähdetään Korkeasaareen
type: Viihdemusiikki
audience: Lapset
language: fin
spatial: i84
temporal: i114
esittaja-musiikki: i743
saveltaja: i9385

bibliographic citation: 'Ravintola Vanhan Maestron yläsalissa päivätansit olivat jo alkaneet. Orkesteri paukutti humppaa ja muutama pari pyöri avaralla lattialla. Paljon pöytiä oli kuitenkin edelleen tyhjillään, eikä kaksikon ollut vaikea löytää sopivaa paikkaa.' (s. 141)
description: Tuominen ja Hartikainen juhlivat onnekasta sattumaa ravintola Vanhassa Maestrossa.
references: Ivan Petrov ja Helsingin henki
spatial: i6496

metadescription 7161
modified: 2010-02-02T15:24:47+0300

Ravintola Klippan
type: Ravintola
alternative: Klippan
alternative: Luoto
is part of: i37
lat: 60.1593134952269
long: 24.9656437807673

metadescription 2345
modified: 2009-11-04T14:21:19+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i4311
spatial: i6821

metadescription 5466
modified: 2010-09-17T11:28:47+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9450
modified: 2010-11-11T15:55:03+0300

description: Engelin omalle perheelleen suunittelema talo (purettu 1883)
references: Engel, Carl Ludvig
spatial: Bulevardi 18-20

Otanmäen kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Otanmäki on edustava esimerkki yhtenäisestä 1950-luvun kaivosyhdyskunnasta ja aikanaan maan tärkeimmästä rautakaivoksesta. Suotasangon ympäröimä Otanmäen kaivosyhdyskunta on rakennettu Oulujärven etelärannalle keskelle Kainuun korpia. Kaivosalue rakentuu selkeän kaavallisen suunnitelman varaan arkkitehtonisesti edustavaksi kokonaisuudeksi. Yhdyskunnan näkyvin osa on 1952 valmistunut kaivoksen betoninen nostotorni, joka toimii taajaman keskuskadun päätteenä. Kaivostornin on suunnitellut Insinööritoimisto K. Hanson. Maastossa asuntoalueiden yläpuolelle kohoavat betoni- ja tiilirakenteiset kaivostupa, murskaamo, korjaamo ja rikastamo sekä malmisiilot. Kaivosalueen rakennukset ovat etupäässä 1950-luvulta ja niitä on myöhemmin laajennettu. Tällaisia rakennuksia ovat mm. korjaamo-ja varastorakennus, kaivoskonttori/autotalli/kompressoriasema sekä hienomurskaamo/puutyöhalli. Välittömästi kaivosalueeseen liittyy kompakti kaivosyhdyskunta. Sen runkona on kaivokselta alkava keskuskatu ja korkeiden, 4- ja 7-kerroksisten, katuun nähden diagonaaliin sijoitettujen kerrostalojen jono. Ensimmäinen kerrostalo "Malmi" on valmistunut 1952 ja viimeisenä vanadiinitehtaan työntekijöitä varten "Vana" 1957. Rakennusrivin toiselle puolen sijoittuvat liikerakennukset ja tornillinen paloasema sekä tien päätteeksi kirkko tapuleineen. Kaivoskadun kerrostalojen takana on insinöörien rivitaloja sekä tehtaanjohtajan asunto ja edustustila. Yhdyskunnan koulu sijaitsee kylän laidalla.
alue: 64.105614690,27.102535293 64.107746433,27.097675310 64.108891383,27.095790122 64.110357481,27.093823438 64.112828098,27.105826526 64.111425214,27.106771146 64.107866602,27.107629516 64.105548106,27.106821326 64.104913302,27.106092582 64.104882430,27.104857442 64.105614690,27.102535293
historia: Otanmäen uumenista löytyi rikas malmisuoni 1938. Toinen maailmansota viivästytti jatkotoimenpiteitä, mutta sodan päätyttyä sotakorvausten maksaminen vauhditti kaivosteollisuuden kehittymistä koko maassa. Tuotanto Otanmäessä alkoi 1953. Otanmäen asemakaavan ja rakennusten suunnittelu keskellä Kainuun korpea käynnistyi 1951, suunnitelmat tilattiin Arkkitehtuuritoimisto Lappi-Seppälä ja Martas Oy:ltä. Asuinrakennusten sijoittelua ohjasi hierarkia, joka näkyy myös rakennusten suunnittelussa ja asuntojen varustelussa. Alueen kahdeksassa kerrostalossa oli n. 300 asuntoa. Aikanaan Otanmäki oli koko Suomen tärkein rautakaivos, koko maailman vanadiinista Otanmäessä tuotettiin 10%. Öljyn maailmanmarkkinahinnan nopea nousu 1973 vaikutti Otanmäen kaivoksen toimintaan, sillä öljyä kului etenkin vanadiinin valmistuksessa. Kaivostoiminta Otanmäessä päättyi 1985.
kunta: k205
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: urheilurakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Fredrikinkatu 66
type: Osoite
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1718411139034
long: 24.9259948801266

metadescription 7755
modified: 2010-09-17T11:25:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1921269~S9*fin

metadescription 2939
modified: 2009-11-04T14:29:40+0300

Metsälä
type: Kaupunginosa
lat: 60.2230647027552
long: 24.9393238028139

description: Kohtaus jossa ylietsivä Kokki kajauttaa pitkällä lounaalla humpan “Silmät tummat” tapahtuu täällä.
references: i6385
spatial: i6381

metadescription 8206
modified: 2010-10-26T09:00:14+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099887~S9*fin

Fredan elokuvateatteri
type: Fakta
content: Mikä oli se elokuvateatteri joka oli 50-60 luvulla Fredrikintorilla, jossa kävin katsomassa James Dean elokuvan. Muistan että se olisi ollut Edison mutta... Kavereiden kanssa tästä puhuttiin, mutta kun "vanhoilla" pojilla muisti "pätkii". Edison-teatteri ei sijainnut Fredrikintorilla vaan Diana-puistossa, Edison on nykyisin nimeltään Diana. Kysyjän muisteleman Fredrikintorin teatterin nimi oli Alice, teatteri toimi tämän nimisenä vuosina 1951-1965. Joten kuuntelija on todennäköisesti nähnyt James Dean elokuvat teatteri Alicessa. Alkujaan elokuvateatteri perustettiin Fredrikintorille vuonna 1920 nimellä Atlas, sitä kutsuttiin myös ”Sukkanauhateatteriksi" Suomen Trikoon liikemerkin innoittamana. Emme löytäneet täsmällistä tietoa siitä, missä käytössä sali oli Alicen toiminnan loputtua vuonna 1965. Ainakin siellä on ollut pahennusta herättävä biljardisali ja teatteritoimintaa. Elokuvat ilmestyivät Fredrikintorille vielä vuosiksi 1981-1982, teatterin nimi oli Royal. Tällä hetkellä tilassa toimii Teatteri Takomo. Helsinkiläiset elokuvateatterit oli luokiteltu 30-luvulta 60-luvulle filmialan yhteisillä vuosittaissopimuksilla eri luokkiin joista IA ja IB-teatterit olivat suurimpia ja hienoimpia. Uudet elokuvat tulivat niihin ensin, tämän jälkeen elokuvat lähtivät kiertämään halvempiin teattereihin. Atlas kuului luokkaan IIIA. Aivan viimeiseksi elokuvat tulivat IV luokan teattereihin Kameraan Hämeentiellä ja Louheen Sturenkadulla. Vuonna 1939 "ykkösluokan" teattereissa korkeimmat lipunhinnat olivat 12 markkaa aikuisilta, ja halvimmissa teattereissa lippu maksoi 6 markkaa. Lähteet: Elokuvateattereiden historiasta on kysytty meiltä ennenkin ja vihdoinkin on ilmestynyt kirja, josta tiedot löytyvät: Outi Heiskasen ja Minna Santakarin teoksesta Asuuko neiti Töölössä? : elämää elokuvien Helsingissä. Teos, 2004. Fredrikintorin (Iso Roobertinkatu 36-40) teatterin pieni historiikki: 1920-1951 Atlas, 1951-1965 Alice, 1981-1982 Royal. Elokuvateatterin lisäksi salissa on ollut biljardi…
language: fin
spatial: i8139
spatial: i7610
spatial: i9389
spatial: i7418
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku

metadescription 5702
modified: 2010-09-17T11:08:35+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Neljäs linja 22
type: Osoite
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1838739377597
long: 24.9475670491397

metadescription 8466
modified: 2010-02-02T15:43:49+0300

metadescription 5962
modified: 2010-09-17T11:15:58+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Orisbergin ruukinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Orisberg on Pohjanmaan ensimmäinen, 1600-luvun lopulla perustettu rautaruukki. 1800-luvun ruukkiyhdyskunta ruukinkartanoineen ja kirkkoineen on poikkeuksellisen hyvin säilynyt. Ruukinalue on rakentunut Kotilammen rannoille. Ruukinalueen keskeisiä elementtejä ovat ruukinkartano talousrakennuksineen, ruukinkadun varrella sijaitsevat seppien asuinrakennukset sekä ruukin kirkko kellotapuleineen ja kouluineen. Orismalanjoen rannoilla on säilynyt 250 vuotta kestäneeseen raudanjalostustoimintaan liittyneitä rakennuksia, rakenteita ja raunioita. Ruukinkartanon päärakennus on kolmikerroksinen, poikkipäätyinen 1700-luvun kustavilaiseen kartanoperinteeseen sitoutuva rapattu tiilirakennus. Huonejako ja pääosa interiööreistä on säilynyt rakentamisaikaisessa asussa. Ruukinpuiston ainutlaatuisia yksityiskohtia ovat uusklassilliset, C.L. Engelin suunnittelemat kahdeksankulmainen puukirkko ja Kotilammen pienessä niemekkeessä oleva doorilaisten pylväiden muodostama avoin temppelipäätyinen kellotapuli. Kahdeksankulmaisen puukirkon sisäänkäynnin edessä on pylväspäätyinen eteistila. Sakaristo on vastaavanlaisena huonetilana kirkon itäpuolella. Katon keskeltä kohoaa sisätilaan valoa antava lanterniini. Kirkkosalia kattaa kirkon muotoa toistava holvikatto. Itäseinällä on Suomessa harvinainen alttari-saarnatuoliyhdistelmä, ts. saarnatuoli on alttarin yläpuolella ja kulku sinne on suoraan sakaristosta. Kirkkosali on kaikkine yksityiskohtineen säilynyt erittäin hyvin. Kirkkoon liittyvällä hautausmaalla on kartanon omistavan Björkenheim-suvun jäsenten hautoja.
alue: 62.883222764,22.384216824 62.882545774,22.378531484 62.886099857,22.366666202 62.888463390,22.362041089 62.891202321,22.361046946 62.893502932,22.362925512 62.896567820,22.371833592 62.897089744,22.380583504 62.895800682,22.389385102 62.884856477,22.396992356 62.884124604,22.396126314 62.883515750,22.387300372 62.883222764,22.384216824
historia: Orisbergin ruukin historia alkaa 1676, jolloin Vaasan pormestari sai toimintaprivilegion ruukin perustamiseksi. Paria vuotta myöhemmin siellä oli masuuni ja kankivasarapaja. Seudulta ei kuitenkaan löytynyt riittävästi rautamalmia, vaan raaka-aine oli kuljetettava hankalan matkan takaa Ruotsista. Masuuni siirrettiin 1700-luvun alussa Oravaisten Kimoon. Toimintaedellytykset parantuivat, kun Robert Finlayn ja John Jenningsin omistama ruukkiyhtiö osti Orisbergin ja Kimon ruukit sekä Oravaisten masuunit 1758. Pohjanmaan kolmen ruukin omistus siirtyi 1776 ruotsalaisille A. Hasselgrenille ja Bengt Magnus Björkmanille. Björkman hankki omistukseensa Orisbergin, Kimon ja Oravaisten sekä myös Fiskarsin, Antskogin ja Kosken ruukit. Kankirautapaja perustettiin 1790-1791 ja nippupaja 1798. 1800-luvun alkuvuosikymmeninä Orisbergin takoma kankirauta kuljetettiin Oravaisten lastauspaikan kautta etupäässä Venäjälle. Ruukinkartanon päärakennuksen rakennustyöt aloitettiin jo ruukinpatruuna Bengt Magnus Björkmanin toimesta 1800-luvun ensi vuosina ja portaalin otsikkotauluun voitiin hakata vuosiluku 1804. Suomen sota keskeytti työt, joita jatkettiin 1810-luvun alussa Lars Magnus Björkmanin (aatel. Björkenheim) omistajakaudella. Alkuperäisiä, tukholmalaisen muurarimestari Petrus Serénin laatimia suunnitelmapiirustuksia uudisti Pehr Granstedt ennen kaikkea ulkoasun osalta. Sisätilojen yksityiskohtia viimeisteltiin vielä 1819. Senaatti myönsi Orisbergin ruukille 1828 luvan seurakunnan perustamiseen hautausmaineen ja kirkkoineen. C.L. Engelin suunnittelema hirrestä rakennettu kahdeksankulmainen kirkko valmistui 1830 ja vihittiin käyttöön seuraavana vuonna. Samana vuonna pappilassa aloitti toimintansa ruukin koulu. Ruukin seurakunta lakkautettiin senaatin päätöksellä 1869. Kirkko vuokrattiin 1976 Kansan Raamattuseuralle. Ruukin vasarapajan toiminta loppui 1900, manufaktuuripaja oli seissyt jo vuodesta 1869. Vasarapajan uusituissa tiloissa aloitti toimintansa Orisbergin Konepaja Oy 1909. Pieni…
kunta: k152
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Artikkeli "Eliel Aspelin-Haapkylä käy Otavassa v.1909"
references: i8341
relation: i8342

Kaivopuiston kaunis Regina
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i37
spatial: i8280
temporal: i106
lisatietoa: Elokuva on valmistunut 1941.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2ks7/
näyttelijä: Palo, Tauno
näyttelijä: i8060
ohjaaja: Särkkä, Toivo

Polusteekin koulussa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7401
temporal: i107
kirjoittaja: i2450

description: Rakennusmestari G.W. Nyberg suunnitteli talon.
references: i7095
spatial: i7067

metadescription 6413
modified: 2010-02-02T15:25:01+0300

metadescription 4384
modified: 2010-09-17T11:24:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1877981~S9*fin

Hotelli Marski
type: Rakennus
alternative: Marski
is part of: Kluuvi
is part of: Kamppi
lat: 60.1677111680156
long: 24.940997692046

Ravintola Sea Horse
type: Ravintola
alternative: Sea Horse
alternative: Sikala
is part of: i35
lat: 60.1587710623348
long: 24.9467722748101

metadescription 8702
modified: 2010-02-15T16:41:44+0300

description: Kaisu Puuska-Joki työskenteli Yleisradion kuuluttajana 1934-1972.
references: i6789
spatial: i6791

metadescription 9177
modified: 2010-06-02T12:29:06+0300

metadescription 6673
modified: 2011-01-12T12:22:59+0300

1960-luku
type: PeriodOfTime
date: 1960-01-01T00:00:00
date: 1969-12-31T00:00:00

description: Venäläisen Fabergén -jalokiviliikkeen maineikkaita pääsiäismunia suunnitellut Alma Pihl asui vanhuudenpäivinään kolmen huoneen ja keittiön asunnossa Munkkiniemen Rakuunatie 3:ssa.
references: Alma Pihl
spatial: Rakuunantie 3

Törrönen, Olli
type: Muusikko
spatial: i6759

bibliographic citation: Maanantai-illasta huolimatta kapakka oli niin täynnä, että Karlsson joutui hetken odottamaan vapaata pöytää. Hänelle ei olisi tullut mieleenkään tunkea kenenkään muun seuraan, vaikka mutkattoman rennossa Salvessa se ei olisi ollut mitenkään poikkeuksellista. Siellä suurin piirtein kaikki olivat kaikkien kavereita, mutta Karlsson halusi istua yksin ja ajatella. Pöydän saatuaan Karlsson tilasi silakkapihvit ja ison tuopin.
references: Hinnalla millä hyvänsä
spatial: Salve, ravintola

Beige
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i34
temporal: i116
kirjoittaja: i2091

Merenkurkun saariston majakka- ja luotsisaaret (Yttre Uddskär)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Majakka- ja luotsisaaret sijaitsevat Merenkurkun saariston maailman luonnonperintökohteessa ja havainnollistavat erinomaisesti alueen merenkulun hallinnon ja majakkatekniikan kehitystä. MUSTASAARI Valassaarilla on ranskalaisen Henry Lepauten suunnittelema majakka sekä henkilökunnan rakennusten arvokas kokonaisuus, joka kuvastaa majakanvartijoiden työyhteisöä ja elämää. Valassaarten 36 metriä korkean majakan rautaelementeistä koostuvassa rungossa on putkimainen ydin, jonka sisällä nousevat tornin huipulle kierreportaat. Putkea ympäröi kuuden pilarin ja niitä yhdistävien ristikoiden muodostama tukirakenne. Yläosan lasiseinäisen lanterniinin alla on majakanvartijan päivystyshuone. Valolaite on 1980-luvun muovilinssistö. Majakkaa tukevat 1936 asennetut harusvaijerit. Majakanvartijoiden rakennukset ovat majakan tavoin valmistuneet 1800-luvulla. Niitä on osin uusittu 1900-luvun alussa. Rakennukset ryhmittyvät pihapiiriksi majakan pohjoispuolelle. Ympäristössä on pieniä viljelyksiä rajanneita ladottuja kiviaitoja sekä heinälatojen jäännöksiä ja länsipuolella mm. satamarakenteiden raunioita, jäänteitä postihevosten talleista sekä ranta-aittojen perustuksia. Lisäksi Storskärin itärannalla on vanhan tunnusmajakan raunio. Storskärin ja Ebbskärin välisessä notkelmassa on hyvin säilynyt kivisilta, joka liittyy 1880-luvulla rakennettuun pengertiehen. Ebbskärin pohjoisrannalla on moderni merivartioasema. Norrskäriä ympäröi avomeri, ja puuttoman saaren majakkayhteisö näkyy kaikkialle saarelle sekä kauas merelle. Norrskärin majakka on yksi 14:stä 1800-luvun kahdeksankulmaisesta tiilimajakasta. Majakkayhteisön vartijoiden rakennukset ovat ryhmittyneet tiiviisti tornin ympärille. Rakennukset ovat 1800-luvun tyyppipiirustusten mukaiset. Yhteisön vierellä on suuri luotsiasema. Ritgrundin moreeniluodon tunnusmajakka 1800-luvun lopulta on muutettu valomajakaksi, mikä kuvastaa merenkulun turvalaitteiden kehitystä. Ritgrund on maan ainoa puinen valomajakka. Sen vieressä on luotsivartiotupa,…
alue: 63.352946506,21.707433650 63.352939076,21.708237967 63.352600108,21.709823375 63.352214625,21.711832653 63.352434746,21.712401244 63.352274685,21.714452064 63.351634388,21.714957531 63.350568412,21.714046274 63.349777841,21.714524035 63.349276749,21.714090316 63.349197783,21.712969663 63.349007091,21.710513199 63.348577597,21.707657585 63.348788254,21.704628795 63.348887278,21.703281565 63.348523349,21.701521545 63.348890947,21.700374008 63.349498114,21.700649477 63.349987894,21.701445031 63.350301580,21.702522384 63.350440173,21.703908783 63.350339100,21.705200951 63.350844372,21.705412390 63.351009846,21.706184765 63.351503864,21.706093663 63.352228568,21.705517085 63.352644224,21.705994215 63.352946506,21.707433650
historia: MUSTASAARI Valassaarten vaarallisilla vesillä oli jo ennen valomajakan aikaa puinen tunnusmajakka. Laivaliikenteen vilkastuttua 1850-luvulla merenkulkijat vaativat seudulle valomajakkaa. Hanke eteni, kun Valassaarten matalikoilla haaksirikkoutui viisi alusta 1879. Itämeren maissa oli käytössä rautaelementeistä koottuja ristikkomajakoita, jollainen tilattiin 1884 myös Valassaarille. Majakan suunnitteli ranskalainen toiminimi Henry Lepaute, joka rakensi muutamia vuosia myöhemmin Pariisin Eiffel-tornin. Rakennustarvikkeiden siirtämistä varten tehtiin Ebbskärin ja Storskärin välille pengertie. Uuteen paikkaan pystytetyn majakan valo sytytettiin 19.11.1886. Valassaaret liittyvät myös Suomen sodan vaiheisiin. 1809 Uumajaan hyökänneet venäläisjoukot majoittuivat meno- ja tulomatkallaan Valassaarilla. Myrskyjen ja kylmän talven kiusaamilta sotajoukoilta jäi saarille nelisensataa vainajaa. 1930-luvulla sotilaiden luut kerättiin joukkohautaan, jonka merkiksi kerättiin kivikummeli. Valassaaret oli myös vuosisatojen ajan Ruotsin ja Suomen välillä liikkuneiden postinkuljettajien etappipaikka. Veneet purjehtivat Valassaarilta 17 merimailin päässä Ruotsissa sijaitsevaan Holmögaddiin. Talvella posti kuljetettiin hevoskyydillä. Norrskärin majakka rakennettiin Intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan 1847. Luotsiasema valmistui 1900-luvun alussa. Majakanvartijat poistuivat Norrskäriltä 1980-luvulla, jonka jälkeen osa majakanvartijoiden rakennusten sisätiloista modernisoitiin. Ritgrundin luotsiasema syntyi 1800-luvulla. Tunnusmajakka rakennettiin 1863 ja muutettiin valomajakaksi 1945. Julkisivun materiaalit uusittiin 1990-luvulla. Enstenin tunnusmajakka valmistui 1882. Yttre Uddskäretin luotsiasema valmistui 1856. Vanha vartiotupa toteutettiin tyyppipiirustuksin ja rakennustyyppi oli aikanaan yleinen. Viereinen vartiotupa valmistui 1920-1930-luvulla. MAALAHTI Rönnskärillä oli Vaasan porvarien ylläpitämää luotsitoimintaa jo ennen Pohjanlahden merenkulkupiirin perustamista 1848. Tunnus…
kunta: k499
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pääpostitalo
type: Rakennus
alternative: Kirjasto 10
is part of: Kluuvi
is part of: i6676
is part of: Ravintola Eliel
lat: 60.171543877861
long: 24.9382800221972

metadescription 7124
modified: 2010-09-17T11:24:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1559984~S9*fin

Robert Stigellin Haaksirikkoiset
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7348
spatial: i7358
spatial: Tähtitorninvuori
spatial: i6705
spatial: i7347
spatial: Mannerheimin ratsastajapatsas
spatial: i6422
spatial: Satu ja Totuus
spatial: i6586
spatial: Maila Talvion muistomerkki
spatial: i7344
spatial: Paasikiven muistomerkki
temporal: 1990-luku
temporal: i106
kirjoittaja: i7345
kirjoittaja: i4380
kirjoittaja: i7346

Itäkeskuksen kirjasto
type: Kirjasto
is part of: i6460
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2121413056519
long: 25.0801343329409

Bryggmanin huvilat (Villa Warén)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Erik Bryggmanin huvilat Turussa, Kaarinassa ja Naantalissa muodostavat kokonaisuuden, joka erinomaisesti kuvaa paitsi Erik Bryggmanin arkkitehtuurin, myös yleisemminkin suomalaisen modernin arkkitehtuurin tyylillistä muutosta klassismista funktionalismiin. Huvilat Turussa ja Kaarinassa kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään valikoimaan suomalaisen modernismin merkkiteoksia 1920-luvun lopulta 1970-luvulle. Turussa 1920-luvun lopulla toimineet arkkitehdit Alvar Aalto ja Erik Bryggman ovat vaikuttaneet merkittävästi funktionalismin läpimurtoon Suomessa. Huvila-arkkitehtuuri muodostaa Erik Bryggmanin laaja-alaisessa tuotannossa tärkeän, alan kansainvälisissä julkaisuissakin esitellyn osan. Villa Solinista on muodostunut tyylillisen kehityksen vedenjakaja 1920-luvun lopulla: klassisen arkkitehtuurin rinnalla näkyvät jo funktionalismin vaikutteet, jotka kirkastuvat 1930-luvun huviloissa. Turun ympäristön saarilla olevat Bryggmanin 1920-1940 -luvulla suunnittelemat huvilat ovat Hirvensalossa Villa Ekman ja Villa Solinin vierasmaja, Ruissalossa Villa Warén sekä Kakskerran saarella sijaitsevat Villa Erstan ja Villa Staffans, Katariinanlaakson Villa Solin sekä Kaarinassa Kuusiston saarella oleva Villa Nuuttila. Huvilarakennukset on sijoitettu maaston muotoja erinomaisesti hyväksikäyttäen. Villa Haartman asuinrakennukseen liittyvine puutarhoineen sijaitsee Naantalissa.
alue: 60.418999224,22.131948849 60.419292262,22.132428358 60.418954926,22.133475136 60.418652951,22.132980013 60.418999224,22.131948849
historia: Arkkitehti Erik Bryggmanin Turun ympäristöön suunnittelemat huvilat rakennettiin yksityiskodeiksi ja kesähuviloiksi 1920-1940-lukujen aikana. Ekmanin funktionalistinen huvila rantasaunoineen valmistui 1933, Villa Solin ja Villa Solinin vierasmaja 1929, paviljonkimainen Villa Erstan 1929, Villa Warén 1933, Kaarinassa sijaitseva Villa Nuuttila 1949 ja nykyisin seurakuntien leirikeskuksena toimiva omakotitalo Villa Staffans 1946. Naantaliin Axel ja Hedvig Haartmanille piirretty taiteilijakoti valmistui 1926.
kunta: k853
paikan tyyppi: huvila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Melasniemi, Joel
type: Muusikko

metadescription 9413
modified: 2010-09-17T11:08:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1950120~S9*fin

metadescription 7384
modified: 2009-11-10T16:18:37+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: Yrjönkadun uimahalli

Mesikämmen muurahaispesällä ja muita patsastarinoita
type: Tietokirja
audience: Lapset
description: Erityisesti lapsille ja nuorille suunnattu tietokirja esittelee Helsingin eläinaiheisia patsaita ja veistoksia sekä retkireittejä tehtäväksi yleisillä kulkuvälineillä.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i1105
kirjoittaja: i3024
lisatietoa: Oletko huomannut, että ympärillämme on paljon eläimiä, jotka eivät pure eivätkä hauku? Mesikämmen muurahaispesällä kertoo juuri niistä. Kirjan avulla tutustut Helsingin eläinpatsaisiin ja taiteilijoihin, jotka ovat ne tehneet. Saat tietää, mistä ja miten patsaat löytyvät, ja voit lukea tarinoita eläimistä, joita patsaat kuvaavat: metsäneläimistä, kotieläimistä, linnuista ja kaloista, tarujen eläinhahmoja unohtamatta. Muun muassa karhua on ihmisten mielissä aina ympäröinyt taianomaisuus. Karhu on koettu ylivoimaiseksi mahtinsa ja voimiensa vuoksi. Karhusta on kerrottu arvoituksia, sanottu sanaparsia ja mietitty ajatelmia. Mälläri mäellä seisoi, pään kahden, jalan kahdeksan, neljän silmän möljähdyksen, kahden hännän roiskahduksen. Mikä se on? Viime vuosien slangikirjoistaan tutuksi tullut Raija Tervomaa kertoo nyt lapsille ja nuorille. Kirja sopii kuitenkin jokaiselle Helsingin kulttuurista kiinnostuneelle. (www.edico.fi)

Kannelmäen kirkko
type: Kirkko
is part of: Kannelmäki
lat: 60.2440394933945
long: 24.8828057425998

metadescription 7718
modified: 2010-02-04T16:48:28+0300

metadescription 9673
modified: 2011-06-13T15:22:02+0300

Loistava lähtö
type: Dekkari
description: Tiheätunnelmainen dekkari, jossa pohditaan myös kriittisesti suomalaisen vanhustenhoidon nykytilaa.
language: fin
spatial: i7693
spatial: i6521
spatial: i80
spatial: Munkkiniemenranta
temporal: i1105
kirjoittaja: i2457
lisatietoa: Rikospoliisi Susanna "Susi" Teräsvuo tutustuu luksusvanhuutta elävien naisten maailmaan. Unelmaa villistä vanhuudesta eletään todeksi naistentalo Seniorassa Helsingin keskustassa. Miten käy, kun mummo hurahtaa mustaan poikaan? Kuka uhkaa vaurastuneiden tasa-arvonaisten oikeutta onneen ja nautintoon? Onnela on yksityinen hoivakoti, josta alkaa kuulua kummia. Mikä on hyvän kuoleman hinta? Näkymätön käsi puuttuu vanhuudenpäivien kulkuun niin, että Teräsvuon joululoma on uhattuna. Lumisessa Helsingissä tapahtuvassa dekkarissa kiristyy pakkasen lisäksi poliisin hermo. Onneksi Susin yksinhuoltajan arkea sävyttää kuuma romanssi. Suora puhe yhteisöllisestä ja yksinäisestä vanhuudesta koskettaa ja kirpaisee. Simosen viides Teräsvuo-dekkari kertoo hallitun ikääntymisen harhakuvista ja elämän epäoikeudenmukaisuudesta. Jännitysromaanin keinoin Simonen ruotii vanhuspolitiikkaa, hoivamarkkinoita, dementiaa ja eutanasiaa unohtamatta huumoria ja iloa. Leila Simonen on yhteiskuntatieteiden tohtori ja sosiaalipolitiikan dosentti. Tiedenaisen uralta hänellä on satoja julkaisuja. Hän suosii tyylikästä köyhäilyä ja harrastaa luomuviljelyä, salsaa ja maratonjuoksua. Simonen on suosittu kouluttaja. Kirjan sankari Susi Teräsvuo on tuttu dekkareista Naisen kosto (1998), Mustaa samettia (1999), Lapsitappajat (2001) ja Suska (2007). Simosen tietokirjoista viimeisin on Naiset ja raha - matkalla arjen vaurauteen (2008). (takakansiteksti)
lisätietoja: http://www.facebook.com/LoistavaLahto

metadescription 182
modified: 2010-12-14T12:42:59+0300

varastot (rakennukset)
created: 2012-05-24T12:17:46.382+00:00
modified: 2012-05-24T12:17:46.511+00:00
preferred label: lager @sv
preferred label: storehouses @en

Asunto oy Sampsa
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
relation: i1221
spatial: i35
spatial: i7122
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i114
temporal: i115
temporal: i110
kirjoittaja: Arjava, Jouni

metadescription 7978
modified: 2010-02-02T15:42:34+0300

bibliographic citation: Tärkein ja rakkain ala hänelle oli kuitenkin hevosten kasvattaminen. Kalle vuokrasi Vartiokylästä maanviljelystilan, jossa oli 46 hehtaaria viljeltyä. Kaitarannan Ravitalli siirtyi sinne. Suuressa valkoisessa päärakennuksessa asui tilanhoitaja vaimoineen. Karjakkokin oli, hoitamassa porsaita. Myös hevosten valmentajat asuivat Vartiokylässä, nuo ammattilaiset, joista paljolti riippui hevosten menestys. Kilpahevosella on joka päivä ajettava määrätty matka, sitä on hoidettava hyvin ja ruokittava jopa vitamiinipillereillä ja raaoilla kananmunilla. Elonkorjuuaikaan hevosista oli hyötyä myös maatöissä. Silloin Elli ja Kalle itsekin olivat maatilalla.
description: Kalle Hagertilla oli ravitalli Vartiokylässä 1950-60-luvuilla.
references: i8866
spatial: i8868

Hemingways
type: Ravintola
alternative: Turunlinnantie 6
alternative: Hemingways, Bar&Café
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2116442274928
long: 25.0829814934019

Tivoliteatteri
type: Rakennus
alternative: Puistoteatteri
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1579165558221
long: 24.9550543590942

metadescription 7620
modified: 2010-02-02T15:39:49+0300

metadescription 2470
modified: 2010-02-04T17:27:33+0300

metadescription 8429
modified: 2010-01-13T12:25:56+0300

metadescription 8095
modified: 2010-09-17T11:26:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1035440~S9*fin

metadescription 5591
modified: 2010-09-17T11:07:51+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

koulu
created: 2012-05-29T09:09:00.314+00:00
modified: 2012-05-29T09:09:00.371+00:00
preferred label: school @en

Åström, Sven-Erik
type: Kirjailija

Polkupyörä näyteikkunan edessä
type: Fakta
content: Liikkeiden näyteikkunoissa esimerkiksi Helsingin keskikaupungilla näkee toisinaan kylttejä, joissa kielletään polkupyörän pysäköiminen näyteikkunan eteen. Onko liikkeenharjoittajalla oikeus kieltää pysäköinti? Polkupyörän pysäköinnin rakennuksen edessä voi kieltää maanomistaja. Helsingin keskustan kaduilla maanomistaja on usein Helsingin kaupunki. Voi olla, että talo- tai kiinteistöyhtiö, jonka omistamassa rakennuksessa liike sijaitsee, omistaa myös maan rakennuksen edessä (jalkakäytäväalueella). Tällöin esimerkiksi taloyhtiön hallituksella on periaatteessa oikeus kieltää pysäköinti. Jos liikkeenharjoittaja omistaa kiinteistön ja maa-alueen jalkakäytävällä, hänellä on oikeus kieltää pysäköinti. Tiedot on saatu Helsingin kaupungin rakennusviraston katu- ja puisto-osastolta.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Lampinsaaren kaivosyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lampinsaari on Outokumpu Oy:n syrjäiselle seudulle 1953 perustama kaivosyhdyskunta asuinalueineen ja palveluineen. Alue on pääosin 1950-luvulta, mutta saanut lopullisen muotonsa 1970-luvulla. Kaivosalue sijaitsee Lampinsaaren ja Ristonahon metsäsaarekkeilla laajojen suoalueiden keskellä. Alueen arkkitehtuuri on W.G. Palmqvistin suunnittelema ja rakennusten sijoittelun on suunnitellut arkkitehti Blomstedt. Väljä ruutuihin perustuva kaava rakentuu kaivokselle johtavan pääkadun varaan. Sen pohjoispuolella on ruutukaavaan sijoitetut asuinrakennukset ja kadun eteläpuolella yhdyskunnan julkisten rakennusten lisäksi myös johtajien asunnot. Kaivoksen työntekijöitä varten rakennetut eri tyyppiset rakennukset, kerrostalot, paritalot ja omakotitalot, on ryhmitelty alueelle hierarkkisesti. Tyyppitaloja on myös muilla Outokummun kaivos- ja tehdaspaikkakunnilla.
alue: 64.407941079,25.143786745 64.404821748,25.132923512 64.410422932,25.115642046 64.416089675,25.128717049 64.410789564,25.138698325 64.409747755,25.159106184 64.407571044,25.158424107 64.407941079,25.143786745
historia: Paikalliset asukkaat lähettivät 1930-luvulla ja 1940-luvun alussa Vihannin Alpuasta malmikiviä Geologiselle tutkimuslaitokselle, joka teki Vihannissa tutkimuksia 1940-luvun loppupuolelle saakka. Kauppa- ja teollisuusministeriö luovutti 1951 tutkimustulokset Outokumpu Oy:lle, jonka suorittamissa lisätutkimuksissa 1952 löytyneet malmit olivat perustana Vihannin kaivoksen syntyyn. Kaivoskuilun paikaksi sovittiin Lampinsaari, jota ympäröivän suon kuivattaminen aloitettiin 1952. Myös rautatie valmistui 1952. Ristonahon kaivoskuilun 86 metriä korkea nostotorni rakennettiin 1953 ja malmintuotanto aloitettiin syksyllä 1954. Kaivoksen ja sen maanpäällisten osien suunnittelun ja rakentamisen ohella aloitettiin 1952 myös kaivosyhdyskunnan rakentaminen henkilökunnalle. Kaivoskylän rakentamisesta Alpuan kylän yhteyteen luovuttiin, koska Outokumpu Oy:n johtajan, vuorineuvos Eero Mäkisen näkemyksen mukaan kaivosväen piti asua kaivoksen vieressä. Kaivoskylän paikaksi tuli Ristonahon metsäsaareke. Pääkadun (Kaivoskatu) varteen nousivat yhdyskunnan palvelut, koulu, kaupat ja pankit. Pääkadusta pohjoiseen diagonaalisti erkanevien teiden ja niiden poikkikujien varteen pystytettiin tehdasvalmisteisia pientaloja kaivoksen työtekijöille. Työntekijöiden asunnot rakennettiin kahden tai kolmen perheen taloiksi ja materiaalina käytettiin puuta. Alkuvaiheessa rakennettiin lisäksi kolme 10 perheen kerrostaloa. Kaikkiaan kaivoskylään rakennettiin 250 perheasuntoa. Tuotannon ollessa laajimmillaan kaivos työllisti yli 500 työntekijää. Vihannin seurakunta rakensi kylälle seurakuntakodin 1962. Koulun viereen rakennettiin talkootyönä urheilukenttä ja suolampareesta tehtiin maauimalana toimiva palolammikko. Kaivoksen päätuote oli sinkki, mutta kaivoksesta saatiin myös kupari- ja lyijyrikastetta. Kaivos lopetti toimintansa 1992 ja kaivostornit kaadettiin 1995.
kunta: k926
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kirja on Helsingin Diakonissalaitoksen sisarkotijärjestelmän historiaa.
references: Sisar Linan tyttäret
spatial: i6477

Eloranta, Lauri
type: Muusikko
alternative: Damn Seagulls

metadescription 5925
modified: 2010-09-17T11:09:03+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Pesula C62 / Toimisto
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T09:39:26.316+00:00
modified: 2012-12-13T08:01:14.731+00:00
subject: pesulat
subject: henkilöstötilat
subject: p31416
kuvailu: Peruskorjaus Rakennuksen ulkomuoto säilytet­tiin. Sisä­tilat uu­sittiin kokonaan. Laa­jennusosa sijoitettiin kuivausvajan pai­kalle lä­hes näky­mättömiin, ja viereiseen kallioon louhitun keskusväestönsuojan sisäänkäynti ajoramppeineen toteutettiin samassa yhteydessä. Raken­nuk­seen sijoitet­tiin Suo­menlin­nan hoitokunnan ja Suo­men­linnan Lii­ken­teen toimistoti­loja, sosi­aali­tiloja ja erillinen pesu­tu­pa. Väestönsuojaa käytetään rakennustarvikkeiden varastona ja työkoneiden tallina. Toteutusaika: 1983-85 Huoneistoala: 473m² Kerrosala: 830m² Raken­nuttaja: Rakennushallitus Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­tuuritoi­misto Kirmo Mikkola Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto Jorma Kataja LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Leo Maaskola Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Joel Majurinen Ky Rakennustyöt: Helsingin lää­ninvankilan Suomen­linnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Pesula rakennettiin 1910-luvun alussa suolanpoistolaitokseksi. Rakennuksessa puhdistettiin vettä, joka johdettiin vesijohtoja myöten läheisiin komendantin taloon C 52 ja upseerikerholle C 53. Kyseessä lienee ollut Viaporin ensimmäinen vesijohtojärjestelmä. Santahaminaan suunniteltiin rakennettavaksi saman piirustuksen mukainen vedenpuhdistuslaitos. Vielä 1920-luvun lopulla rakennuksessa oli vesilaitos. Sittemmin rakennus toimi pesulana ilmeisesti useita kymmeniä vuosia. Kylmä vesi lämmitettiin haloilla muuripadassa. Muita varusteita olivat linko ja mankeli. Talon takana oli pulpettikattoinen hutera vaja, jota käytettiin pyykin kuivatukseen. 1980-luvun alussa toteutettiin arkkitehti Kirmo Mikkolan suunnitelmien mukaan peruskorjaus. Rakennus remontoitiin toimistokäyttöön Suomenlinnan hoitokunnan isännöintitoimistolle. Talon takana olevaa kalliota louhittiin siten, että saatiin tilaa vanhan rakennusrungon ulkopuoliselle portaalle ja riville uusia toimistohuoneita. Sosiaalitilat saunoineen rakennettiin ja talo varustettiin kon…
historia: 1910-luvulla valmistunut rakennus oli alun­perin vedenpuhdistuslaitos, jossa merivedestä poistettiin suola. Puhdistamon vesi oli johdettu bastioni Bjelken (C 52) upseeriasuntoihin. Myöhemmin rakennukseen sijoitettiin pesutupa ja sen taakse rakennettiin harva lautarakenteinen­­ pyy­kin­kuivausvaja.
paikan tyyppi: pesula
lat: 60.1463960943669
long: 24.991414022445724

metadescription 7880
modified: 2010-02-04T16:48:36+0300

Museosilta (Tervasalmen silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 64.085718344,29.096040555 64.087771684,29.094327814 64.088139078,29.095487173 64.087704917,29.096957456 64.086135588,29.100775406 64.085363321,29.101338578 64.085358410,29.100547299 64.085536920,29.098072465 64.085718344,29.096040555
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k290
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sörnäisten Työväen Näyttämö
type: Rakennus
alternative: Furula
alternative: Vuorelan talo
is part of: i41
is part of: Kallio
lat: 60.1849748072192
long: 24.9597860591764

description: Kirjassa kerrotaan Jakomäen KOP:n ryöstöstä elokuussa 1986, ryöstöstä, joka päättyi pakoauton räjähdykseen Mikkelissä.
references: i3423
spatial: KOP Jakomäki

metadescription 8689
modified: 2010-02-08T14:14:02+0300

Kivimetsä tuolla puolen
type: Kaunokirjallisuus
description: Romaani kuvaa kuuden Lapinlahden sairaalan potilaan elämää muutaman kevätviikon aikana.
language: fin
spatial: Lapinlahden sairaala
temporal: i114
kirjoittaja: i1343

Kaprakan kuntoutuslaitos
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaprakan kuntoutuslaitoksen rakennusryhmä on esimerkki aineellisesti niukkana jälleenrakennuskauden aikana luodusta laadukkaasta arkkitehtuurista. Arkkitehti Viljo Revell on sijoittanut tuberkuloottisten sotainvalidien kuntoutusta ja uudelleenkoulutusta varten suunnitellun oppilaitoksen rakennukset taidokkaasti pohjoiskarjalalaiseen harjumaisemaan. Laitos kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Liperin Käsämän kylässä sijaitsevan oppilaitoksen eri työsalit, asunnot ja yhteistilat on ryhmitelty kaavamaista laitosratkaisua välttäen itsenäisiksi yksiköiksi harjun laelle. Matalat rakennukset lomittuvat väljästi sen mäntykangasmaastoon. Vilpoloiden ja lepoterassien tilasarjat ja katokset liittävät rakennukset harjun etelärinteen luonnonmaisemaan. Hallinto- ja varastosiivet muodostavat suojatun sisäpihan 89 metriä pitkän työpajarakennuksen edustalle. Katettu vilpola yhdistää ravintola- ja päärakennuksen toimistotiloiksi muutettuun sairaalaan. Alempana rinteessä on asuntolana käytetty asuinkerrostalo, nk. Norjantalo. Myös rantasauna ja pesutupa alhaalla Huttulammen rannalla on porrastettu rinteeseen. Korkealle harjun laelle sijoittuva rakennusryhmä on hahmoltaan korostetun vaakasuuntainen. Sementtitiilikattojen voimakkaat räystäslinjat ulottuvat pitkälle matalien ulkoseinien vaaleiden, rapattujen pintojen yli. Yksinkertaisten rakenteiden ja karkean viimeistelyn vastapainona harkitut puurakenteet ja luonnonkiven käyttö sekä ennen muuta rakennusten sisä- ja ulkotilojen luonteva toisiinsa lomittuminen luovat laadukkaan ja monipuolisen ympäristön.
alue: 62.641046583,29.376099992 62.640623806,29.383700301 62.639127951,29.383442097 62.636757766,29.381160754 62.636512736,29.379094178 62.637331597,29.373736790 62.639578259,29.373613031 62.641046583,29.376099992
historia: Kaprakka rakennettiin tuberkuloottisten sotainvalidien kuntoutus- ja oppilaitokseksi heti sodan jälkeen 1946-1949. Aloitteen sen perustamisesta tekivät sotainvalidien työhuoltovirasto ja Sotatuberkuloottiset ry. Sotainvalidien Veljesliitto osti puolustusministeriöltä Liperin varuskuntakylän maa-alueen oppilaitoksen tarpeisiin. Rakennusten suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Viljo Revell. Jälleenrakennusaikainen varojen puute ja rakennusaineiden säännöstely sekä mm. teräspula vaikeuttivat laitoksen rakentamista. Rakennusajan aineellinen niukkuus osaltaan perusteli arkkitehtuurin toista leimallista piirrettä: pyrkimystä rakentamisen rationalisoimiseen kehittämällä rakennusosien standardointia ja sarjatuotantomenetelmiä. Seinät muurattiin paikalla valetuista betoniharkoista, betonilattiat tehtiin maanvaraisiksi. Vesikatot ladottiin sementtikattotiilistä. Arkkitehti Revell oli 1942-1944 Suomen arkkitehtiliitto SAFA:n jälleenrakennustoimiston johtaja. Toimisto osallistui rakennusalan käytäntöjen rationalisointiin ja jälleenrakennusaikaisen rakennustyön laadun takaamiseen. Oppilaitos suunniteltiin 150 oppilaalle, jotka opiskelivat puu- ja veneenveistoalaa, metallialaa sekä varasto-, sähkö- ja verhoilualaa. Oppilaitos toimii edelleen ammatillisena koulutuskeskuksena. Aluetta täydennettiin 1960-1990-luvulla uudisrakennuksilla vanhan rakennusryhmän länsi- ja eteläpuolelle. Rakennusryhmän betonitiilikatot ja julkisivurappaukset uusittiin 1980-luvulla. Sairaalasiipi (Maijantupa) muutettiin hallintosiiveksi 1990-luvulla. Norjantalo peruskorjattiin 1990-luvulla, koulu- ja työpajarakennus 2000-luvun alussa.
kunta: k426
paikan tyyppi: oppilaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Partsikoista parhain
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i36
spatial: i35
spatial: i6521
temporal: i115
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i110
temporal: i109

Helsingin muuttuvat kasvot. 1 : Mannerheimintie
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i6351
temporal: 1990-luku
lisatietoa: (25 min) : väri
ohjaaja: Laihanen, Veikko

metadescription 8331
modified: 2010-02-05T15:52:24+0300

description: Solveigin isä joutuu sairaskohtauksen takia Marian sairaalaan.
references: i2474
spatial: i7630

Goethe-Institut
type: Rakennus
alternative: Mannerheimintie 20 A
is part of: i7620
is part of: Kamppi
lat: 60.1691924325164
long: 24.9382607537533

Mosabacka
type: Fakta
content: Erään Helsingin kaupunginosan nimi on Tapanila ja ruotsinkiellinen nimi Mosabacka. "Backa" tarkoittaa mäkeä ja joidenkin lähteiden mukaan "mosa" tarkoittaisia survoa. Siis vapaasti suomennettuna Mosabacka olisi "survoa mäki" tai "survosmäki" - ei kovin loogista. Siis mitä ihmetta tarkoittaa "mosabacka", ja mistä nimi juontaa juurensa? Tapanilan ruotsinkielinen nimi Mosabacka tarkoitti alkuaan paikalla sijainnutta torppaa, josta tuli ratavartijan asunto ja myöhemmin aseman nimi. Asema rakennettiin vuonna 1908. Sitä ennen paikalla oli vuoden verran Wanda-niminen seisake. (Wanda = Vantaa) Torpan nimi juontuu sen sijainnista suon äärellä. ”Mosa” on tässä tapauksessa murteellinen muoto ruotsin kielen sanasta ”mosse” eli suo, tarkemmin vielä rahkasuo. Backa on taas peräisin sanasta ”backe” eli ”mäki”. Arvellaan että suo oli paikalla, johon 1900-luvun alussa syntyi ensin VR:n kaatopaikka ja myöhemmin vihannesviljelijöiden keskus. Mosabackan aseman suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin vuonna 1925 Tapanila, koska se sijaitsi Tapaninkylässä (Staffansby). Aseman mukaan koko Mosabackan seutukunnasta alettiin käyttää myös suomalaista nimeä Tapanila. Vuonna 1971 Lasse Kuusela äänitti levyn ”Mosabackan lavalla.” Lähde: Suomalainen paikannimikirja (Karttakeskus ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2007)
language: fin
spatial: i72
temporal: i107

description: Studio Kuvasiskot toimi Mikonkadun ja Pohjoisesplanadin kulmatalossa vuosina 1951-1984.
references: i7851
spatial: i7850

Runeberginkadun kaasukello
type: MuuPaikka
is part of: Kamppi
lat: 60.1685202438544
long: 24.9284439542466

metadescription 6636
modified: 2010-02-03T09:55:23+0300

metadescription 8591
modified: 2010-02-01T17:36:42+0300

Polkupyörällä ajamisen taito ja muita esseitä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Munkkiniemi
temporal: 1990-luku
temporal: i116
kirjoittaja: Envall, Markku

Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Keistiö)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Jumo, Keistiö, Kolkko ja Åselholm, Åvensorin kylä kalkkikaivoksineen sekä Björkö, Mossala ja Saverkeit ovat säilyttäneet hyvin saaristolaisluonteensa. Tiiviiden kyläasutuksen lisäksi saaristokyliin kuuluvat kylien satamat laitureineen ja venevajoineen. Omille saarilleen sijoittuneissa kylissä asutus, rakennuskanta ja viljelymaisema on pienimuotoista ja sitä rajaavat metsäiset tai avoimet kallioalueet ja meri. Rakennukset ovat säilyneet pääosin vanhoilla kylätonteilla. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyläasutus sijoittuu usein pienten saariryhmien keskellä olevalle suojaiselle saarelle. Saarilla on tavallisesti vain yksi kylä, johon kuuluu satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Myöhemmin saarille on rakennettu myös matkailuelinkeinon ja kesäasutuksen tarvitsemaa rakennuskantaa. Jumossa asutus on keskittynyt ketjuksi raitin ja kyläpellon varrelle saaren sisäosissa. Kylän ympäristöön keskittyneet pienialaiset pellot ja niityt luovat monipuolisen kulttuurimaiseman. Kylän asuinrakennukset ovat pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Raitti päättyy pohjoisessa kylän satamaan. Keistiön asutus peltoineen on keskittynyt saaren itärannalle. Kylän talot ovat väljästi kyläpellon ympärillä, tilakeskusten lisäksi pienasutus tiivistää kyläkuvaa. Rake…
alue: 60.375708349,21.348556600 60.372041234,21.350366472 60.369895056,21.346585958 60.368839493,21.341821610 60.372740791,21.337778663 60.375215402,21.333875754 60.377718591,21.336348492 60.377944300,21.340526725 60.377953534,21.341104134 60.377359626,21.343659585 60.375708349,21.348556600
historia: Turunmaan saariston pitkästä asutushistoriasta kertovat lukuisat rauta- ja pronssikautiset haudat. Merenpinnan ollessa tällöin korkeammalla vain osa nykyisistä saarista oli merenpinnan yläpuolella. Jyrkkärinteisen Iniön Borgholmin saarella on jäänteitä muinaislinnan valleista. Keskiajan alkupuolella merenpinnan laskettua ja muokkauskelpoisen maan lisääntyessä uudisasutus muodostui etupäässä Ruotsista tulleista siirtolaisista ja rannikon suomenkielinen asutus vakiintui saariston pohjoisosiin. Kalastus ja merenkulku olivat pääelinkeinoja, karjanhoito ja viljely tyydyttivät kotitarvetta. Iniön Jumossa oli 1560-luvulla 6 taloa, Keistiössä 8, Kolkossa 4 ja Åselholmissa 5. Houtskarin Mossalassa, jonka vanhempi nimi Mustasalo muuttui ruotsalaissiirtolaisten vaikutuksesta, taloja oli 12 ja Björkössä 14. Saverkeitin kylän kaksiosaisuus muodostui jo keskiajalla. 1560-luvulla kylän taloluku oli jo 15, joka jakautui Östra Saverkeitin 7 taloon ja Västra Saverkeitin 8 taloon. Korppoon Åvensorin kylässä oli 9 taloa 1560-luvulla. Korppoon Åvensorin kalkkikiviesiintymä löydettiin 1700-luvulla. Aluksi kalkkikiven louhiminen ja polttaminen täydensi kalastuksesta ja maanviljelystä saatua elantoa. Varsinainen louhinta alkoi Kirmon niemellä 1800-luvulla. Kalkkia käytettiin laastin ja sementin lisäksi teollisissa tuotteissa mm. selluntuotannossa ja maanparannusaineena. 1930-luvulla esiintymän osti Paraisten kalkkivuori Oy (myöh. Partek, nyk. Nordkalk Oyj). Toiminta laajeni tällöin myös lahden vastarannalle, Ronuddenin puolelle, minne louhittiin laaja avolouhos. Tällöin kaivos työllisti 50 henkilöä. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla. Kalastuksen antama toimeentulo heikkeni toisen maailmansodan jälkeen ja useita tiloja tyhjeni. Saariston kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulta alkaen.
kunta: k445
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kaivos
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: louhos
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6896
modified: 2010-01-19T15:03:07+0300

Helsinki
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6957
spatial: i6351
spatial: i6995
spatial: i6687
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i335
saveltaja: i8794

Ensimmäinen murhani
type: Dekkari
description: Ensimmäisessä Maria Kallio -dekkarissa tutkitaan opiskelijakuoron hurmuribasson murhaa.
language: fin
spatial: Temppeliaukion kirkko
spatial: i22
spatial: i7710
spatial: i7419
spatial: i8108
spatial: i91
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i1839

metadescription 9042
modified: 2010-09-17T11:28:39+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1049644~S9*fin

Jatkosodan tapahtuma- ja muistopaikat (Sturmbock - Stellung)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Enontekiön Lätäsenon (Sturmbock-Stellung) ja Sodankylän Tankavaaran (Schutzstellung) saksalaiset asemat ovat merkittävimmät saksalaisten joukkojen jatkosodan aikana Lappiin rakentamat puolustusasemat. Rovaniemellä on Norvajärven rannassa Lapin sodassa kaatuneiden saksalaisten lepopaikaksi 1959-1963 rakennettu vaikuttava muistokappeli, jonka hallin alla olevaan kellariin on haudattu 3000 saksalaissotilaan jäännökset. Lätäsenon saksalaiseen asemaan liittyy suomalaisten samanaikainen puolustusasema Enontekiön Markkinassa, joka on myös historiallinen markkina- ja kirkonpaikka. Kilpisjärvellä on toisen maailmansodan aikana rakennettu, tiehallinnon museosillaksi nimeämä Ahdaskurun kiviholvisilta. Norjaan Jäämeren satamiin johtavan maantien varressa, avoimessa tunturimaastossa sijaitseva Lätäsenon saksalainen asema "Sturmbock-Stellung" eli Järämä on saksalaisten rakentama, yhteensä 25 km pitkä linnoitusalue Käsivarren poikki vuodelta 1944. Alueen eteläosan osittain entistetyssä osassa on taistelu-, yhdys- ja juoksuhautaa yhteensä yli 1,2 km sekä 16 korjattua taisteluhaudan erityyppistä ampumapesäkettä (konekivääri ja raskasase) sekä viisi erityyppistä alkuperäisille paikoilleen kunnostettua korsua. Saksalaisten vahvasti linnoittamaa Järämää vastassa ollut suomalaisten hyödyntämä Markkina muodostavat parin. Niiden välissä oli toisen maailmansodan viimeinen "asemasotalinja". Markkinan entinen kirkkomaa on erikoinen suomalaisten toisen maailmasodan sodankäynnin päätöspaikka, vaikka se ei ollutkaan varsinainen taistelupaikka. Kaivannot ovat entisellä kirkkomaalla ja sen edustalla. Sodankylän Tankavaarassa on Petsamoon johtavan entisen Jäämerentien poikki rakennetun saksalaisten "Schutzwall"-linjan entistettyjä varustuksia ja korsuja. Linnoitustöiden yhteydessä muutaman kilometrin päähän Jäämerentiestä rakennettu Huuhkajanpäänpaistaman kurun yli kulkeva kenttäsilta on yksi harvoista suuremmista siltakokonaisuuksista, joka on jäänyt sodan loppuvaiheessa räjäyttämättä. Huuhkajanp…
alue: 68.485164050,22.103617982 68.485422796,22.100486179 68.485943378,22.086373322 68.489497530,22.081461925 68.494563527,22.081629647 68.496760712,22.087516895 68.508135093,22.089070597 68.510742133,22.094341840 68.514800807,22.093351666 68.519815778,22.082486403 68.536781831,22.096848288 68.540846807,22.093410402 68.549451156,22.098764556 68.549314278,22.116768641 68.537818947,22.125748826 68.531104305,22.122421266 68.527408738,22.117165906 68.524437846,22.107399166 68.521166858,22.107366479 68.515864812,22.121793314 68.510178660,22.120370599 68.504118007,22.110113702 68.487676117,22.109648664 68.485164050,22.103617982
historia: Suomen solmittua aselevon Neuvostoliiton kanssa syyskuussa 1944 poliitttinen tilanne muuttui. Saksalaiset päättivät strategian muutoksesta, rintama kääntyi Lapin poikki itä-länsisuuntaiseksi. Tavoitteena oli katkaista kulkuyhteydet Jäämerelle Norjan ja Muurmanskin satamiin ja laivastotukikohtiin. Saksan 20. Vuoristoarmeija linnoitti puolustusaseman, Lätäsenon saksalainen aseman "Sturmbock-Stellung" Käsivarren kapeimpaan kohtaan kesällä 1944. Alue rakennettiin vuosina 1942-1944 pääosin kallioon louhimalla. Rakentajina olivat saksalaiset rakentajapioneerit, Organisation Todtin siviilirakentajat ja sotavangit. Saksalaisten 7. vuoristodivisioona oli Lätäsenolla asemissa lokakuusta 1944 tammikuuhun 1945, jolloin alueesta luovuttiin taisteluitta. Suomalaisista varusmiehistä koostuvat joukot olivat asemissa noin 8 km saksalaisista etelään Markkinassa, entisellä kirkon- ja markkinapaikalla, joka oli ollut Länsi-Lapin hallinnollinen ja kirkollinen keskus 1600-luvulta alkaen. Saksalaiset rakensivat vetäytymisensä turvaksi Kilpisjärvelle Saanan rinteille ja lähistölle laajat mutta kevytrakenteiset puolustusasemat, jotka he tuhosivat. Tämän sotahistoriallisen kohteet useat jäännökset ovat säilyneet raunioituneina luonnonympäristön osina. Toinen vetäytymisen edellyttämä puolustus- ja viivytysasema rakennettiin Sodankylän Tankavaaraan Jäämerentien varteen. Linnoitustöiden yhteydessä tärkeänä rakennuskohteena olivat myös puolustukselle tarpeelliset poikkitiet Jäämerentiestä itään ja länteen. Tankavaaran itäpuolelle Huuhkajanpäänpaistaman kuruun ja suolle rakennettiin kaksi kenttäsiltaa 1944. Ahdaskurun silta oli rakennettu jo 1943 Suomen ja Norjan välisen rajan tuntumaan. Kiviholvisillan piti kestää raskasta saksalaisten Barbarossa-suunnitelman mukaista sotilasliikennettä Atlantilta Suomen rintamalle. Sillan suunnitteli ja rakennutti Tie- ja vesirakennushallitus ja sen rakentamiseen osallistuivat myös saksalaiset. Toisen maailmansodan viimeinen aseellinen yhteenotto Suomessa käyti…
kunta: k047
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Batoy
type: Muusikko

Elokuvateatteri Orion
type: Rakennus
alternative: Elokuvateatteri Bio Athena
alternative: Orion, elokuvateatteri
is part of: i8733
is part of: i9546
is part of: Kamppi
is part of: i8734
lat: 60.1666351551106
long: 24.9329462096236

metadescription 1722
modified: 2010-09-17T11:17:14+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1347456~S9*fin

bibliographic citation: "Kolmas lasi keskihintaista/ chiantia tuo Tuomas/ Akvinolaisen parvekkeelle, kirottuja/ kirvoja viinin pinnalle/ pihan ainoasta lepästä, pakokaasuja/ Fredalta ja Lönkalta, hajuveteen/ pukeutunutta hikeä, yritän/ tehdä ajatteijan työtä, päivittää" (runosta Luen historian kirjaa, s. 165)
description: Teos sisältää viisi Freda-nimistä osastoa.
references: i9532
spatial: i8024

metadescription 7347
modified: 2010-02-02T15:31:18+0300

metadescription 2197
modified: 2010-02-04T16:41:35+0300

Salpalinja (Iitiä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.043273569,27.974983869 61.043815178,27.984117277 61.043284186,27.987181693 61.043567840,27.987994403 61.041922320,27.988859448 61.038689732,27.989162471 61.037665046,27.986506692 61.038109788,27.979187191 61.039131715,27.977738304 61.043273569,27.974983869
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k405
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sweet Love, ravintola
type: Ravintola
alternative: Ravintola Sweet Love
is part of: Kamppi
lat: 60.1649169651376
long: 24.9239406462189

metadescription 9636
modified: 2011-05-20T14:41:47+0300

Impiö, Markku
type: Muusikko

metadescription 1982
modified: 2010-09-17T11:25:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1855462~S9*fin

Hämeen Härkätie (Marttilan kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeen Härkätie on Turun ja Hämeen linnojen yhdystie ja Suuren Rantatien ohella keskiajan merkittävin tie Suomessa. Hämeen Härkätie kulkee Varsinais-Suomen ja Hämeen vanhimpien asutusalueiden ja kylien halki. Hallinnon lisäksi tie on palvellut kaupan ja eränkäynnin tarpeita jo rautakauden loppupuolelta alkaen, jolloin se yhdisti Varsinais-Suomen ja Vanajan Hämeen rautakautiset asutusalueet. Hämeen Härkätien linjaus on vakiintunut varhaiskeskiajalla. Tiekohteen linjaus perustuu pääosin tähän keskiaikaiseen linjaukseen. Poikkeuksen muodostavat Somerolla Paimiojoen järviketju ja Renko-Hämeenlinna väli, joissa on noudatettu keskiajan jälkeen syntynyttä linjausta. Rengossa on otettu mukaan lisäksi ns. Rehbinderin oikaisu esimerkkinä tienrakentamisesta ja -linjauksesta 1800-luvun puolivälissä. Hämeen Härkätie seuraa Turusta lähdettäessä vanhastaan tiheästi asuttuja jokilaaksoja aina Somerolle saakka, jonka jälkeen tie kulkee suurelta osin harvaanasuttujen metsäseutujen halki Hämeenlinnaan saakka. Metsäisillä takamailla kulkeva tielinjaus on oiva näyte alkukantaisena säilynyttä härkätietä, joka luontevasti asettuu maastoon ja sen muotoihin. Hämeen Härkätie on säilynyt varsin hyvin, vaikka sitä onkin aikojen muuttuessa päällystetty ja paikoin oiottukin. Linjauksena Härkätie on tuhoutunut täysin vain Turussa, Liedossa ja Rengossa, jossa tie on osittain jäänyt valtatien 10 alle. Turun hevostorin liepeiltä alkanut Härkätie seuraa Turussa ja Liedossa Aurajokea. Härkätien alkuosa on pääosin jäänyt valtatie 10 alle. Ainoastaan Liedon Vanhanlinnan kohdalla on säilynyt jokilaaksossa edustava peltomaiseman, linnavuoren, Härkätien ja Loukinaisten kivisillan muodostama kulttuurimaisema. Vanhalinnan jälkeen Härkätie seuraa Liedon halki virtaavaa Savijokea. Tarvasjoen kunnasta eteenpäin Härkätien tielinjaus on säilynyt. Tie seuraa tiiviisti Paimiojoen pohjoisrannan vartta Marttilan ja Kosken halki aina Somerolle asti. Somerolla tie kääntyy Paimiojoen järviosuuden jälkeen koilliseen seur…
alue: 60.584121806,22.899939214 60.584064767,22.900212443 60.584075300,22.900277564 60.584094594,22.901438375 60.580615999,22.901314653 60.581012020,22.899303668 60.582945444,22.899157984 60.583369889,22.899137252 60.583711901,22.899625646 60.584052560,22.899815078 60.584121806,22.899939214
historia: Hämeen Härkätie palveli hallintoa ja kaupankäyntiä sekä sotaväen siirtoja Turun ja Hämeen linnojen välillä. Keskiajalla Härkätie toimi myös pyhiinvaellusreittinä. Hämeen Härkätien nimisenä se esiintyy vanhoissa kansanlauluissa. Tietoja tielinjalla olevista silloista ja maamerkeistä on 1300- ja 1400-luvun rajankäyntiasiakirjoissa. Se mainittiin myös Jaakko Teitin valitusluettelossa 1556. Hämeen Härkätien varren seutuja asutettiin jo esihistoriallisella ajalla. Aurajoen varren kylät Turusta aina Tarvasjoelle saakka asutettiin varhaiskeskiajalla. Muut jokivarsien kylät ja metsätaipaleen Porras, Lietsa, Kuittila saivat asutuksensa viimeistään keskiajalla. Historiallisella ajalla Härkätien linjauksessa tapahtui varsin vähän muutoksia. Rengon ja Hämeenlinnan välillä otettiin käyttöön 1600-luvulla uusi Alajärven pohjoispuolelta kiertänyt reitti. Rengosta Luolajan kautta Hämeenlinnaan rakennettiin 1853 uusi tie, joka sai nimityksen Rehbinderin oikaisu kuvernööri Carl Otto Rehbinderin mukaan. Rehbinder toimi Hämeen läänin kuvernöörinä 1841-1863. 1930-luvulla tien mutkia oikaistiin ja mäkiä madallettiin. Uusi Turun ja Hämeenlinnan yhdistävä valtatie 10 valmistui 1962, jonka jälkeen Härkätie jäi joukoksi paikallis- ja yksityisteitä.
kunta: k480
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kotikatuna oli tv-sarjan tuotantokausina 1995-2005 Korkeavuorenkatu.
references: i2808
spatial: i8854

Nukkuva Stadi
type: Musiikki
language: fin
spatial: i37
spatial: i6868
spatial: i6610
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i129
saveltaja: i8981

bibliographic citation: 'Seurasin heitä I-junalla keskustaan, puiston läpi Hakaniemeen. Torin laidalta Fitness Cellarin ovesta sisään ja portaita alas.' (s.10)
description: Pirkko seuraa Samia ja Karoliinaa kuntosalille Hakaniemeen.
references: i9799
spatial: i9802

description: Liisa Lindgrenin artikkeli Julkinen taide
references: Robert Stigellin Haaksirikkoiset
spatial: Paasikiven muistomerkki

metadescription 8058
modified: 2009-12-28T12:12:08+0300

Fazerin päiväkoti
type: Fakta
content: Olen kuullut, että Fazerin työntekijöiden lapsille oli aikoinaan tarha Punavuoressa. Missäköhän talossa se oli? Fazerin makeistehdas sijaitsi 1950-luvulla Tehtaankadulla. Sen läheisyyteen Perämiehenkadulle Fazer rakennutti kerrostalon, jonka huoneistoja vuokrattiin Fazerin työntekijöille. Tässä talossa avattiin joulukuussa 1951 Fazerin ensimmäinen päiväkoti "Ykkönen". Margareta Lybäck, Fazerin hallinnollinen koordinaattori, kertoo että päiväkoti "Ykkösessä" oli kolme osastoa ja noin 50 lasta, joista nuorimmat olivat vain kahden kuukauden ikäisiä. Äidit kävivät imettämässä lapsiaan ruokatunnillaan, ja tuohon aikaan talo kustansi myös vauvojen sideharsovaipat, jotka huollettiin päiväkodissa. Valitettavasti "Ykkösen" tarkasta osoitteesta ei ole tietoa. Karamellien valmistus siirtyi Vaaralaan vuonna 1960 ja suklaan valmistus vuonna 1963, jolloin Tehtaankadun tuotanto ja Perämiehenkadun päiväkotitoiminta lakkautettiin.
language: fin
spatial: i34
spatial: Perämiehenkatu
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku

Huovilan puisto
type: AreaOfInterest
alue: 60.901419648,25.256554512 60.901320647,25.255172030 60.900862968,25.254234703 60.899843231,25.249561147 60.900772438,25.247912687 60.900972875,25.246426844 60.903230530,25.246361978 60.902430814,25.238020172 60.903218895,25.237514619 60.903983374,25.237544326 60.905067373,25.239347994 60.905601431,25.240096588 60.906455141,25.240550988 60.909676968,25.245157989 60.908170747,25.250691530 60.908302806,25.252535221 60.908087440,25.253637606 60.907404247,25.252883209 60.906710844,25.255230453 60.907801439,25.256307646 60.907887769,25.257038758 60.907859489,25.258072040 60.907816886,25.258644749 60.906823238,25.259180067 60.905432993,25.260236004 60.904193381,25.261144676 60.903196041,25.262062589 60.901791570,25.262658089 60.901419648,25.256554512
kunta: k316
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Elukat
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i9632
spatial: Olympiastadion
spatial: Kallio
spatial: i7424
temporal: 1990-luku
kuvittaja: i9630
kuvittaja: Nyyssönen, Arto
lisatietoa: Hamsteri ja Konna seikkailevat Helsingissä humoristisessa sarjakuvassa.

Yövartijan maja
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T10:39:45.029+00:00
modified: 2012-12-14T08:26:40.531+00:00
subject: p34303
subject: p21
kuvailu: Pieni yövartijan maja rakennettiin Merenkävijät ry:n toimesta vuonna 1990. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Antti-Poika, Jaakko, 14.9.1992. Suullinen tiedonanto.
historia: Pieni yövartijan maja rakennettiin Merenkävijät ry:n toimesta vuonna 1990. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: Antti-Poika, Jaakko, 14.9.1992. Suullinen tiedonanto.
paikan tyyppi: maja
lat: 60.1515681168382
long: 24.96602423191075

metadescription 2693
modified: 2010-09-17T11:03:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1577491~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577492~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577493~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577494~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577495~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1577496~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1764312~S9*fin

Viren, Lasse
type: Muu henkilö

Skogbyn masuuni ja sahan alue (masuuni)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Skogsbyn ruukin masuuni laitteistoineen ja patojärjestelmineen on yksi harvoista säilyneistä. Skogbyn masuuni ja Fagervikin ruukki antavat yhdessä lähes täydellisen kokonaiskuvan Suomen 1700-luvun loppuvuosikymmenten rautaruukista. Skogbyn entinen rautaruukki sijaitsee Hankoniemen luoteisrannalla, asumattomalla metsäseudulla. Ruukinalue käsittää 1700-luvun lopulla rakennetun masuunin, ruukin konttorirakennuksen ja patolammet sekä masuuniin liittyneen 1800-luvun puolessa välissä rakennetun puhalluskoneen. Alueella on myös kivisen myllyn rauniot sekä runsaasti erilaisten ruukin toimintaan liittyneiden rakennusten ja rakenteiden jäänteitä sekä joitakin työväenmökkejä. Skogbyn ruukin teollista toimintaa jatkanut saha on ollut Uudellemaalle perustetuista sahoista pitkäikäisimpiä ja tuotannoltaan merkittävimpiä höyrysahoja. Edelleen hyvin säilynyt sahayhdyskunta antaa hyvän kuvan työväestön asuinolojen kehityksestä 1800-luvun lopulta 1950-luvulle. Skogbyn sahayhdyskunta on Hankoniemen itärannalla Tammisaareen johtavan laivaväylän tuntumassa. Saha-alueelle johtavan tulotien varressa sijaitseva yhdyskunta käsittää eriaikaisia työväen asuinrakennuksia 1880-luvulta 1950-luvulle. Asutuksen keskellä sijaitsevat VPK:n talo, kauppa, seurantalo, terveystalo ja kaksi koulua. Sahan johtajan asunto on paikalle siirretty 1700-luvulta peräisin oleva Skogbyn ruukin entinen päärakennus. Sahayhdyskuntaan liittyy myös 1930-1940-luvun omakotialue ja sodanjälkeinen asuinalue. Sahalta rautaruukin läheisyyteen kulkee Harparskog-linja, joka on suomalaisten vuoden 1940 välirauhansopimuksella perustettua Hankoniemen neuvostotukikohtaa vastaan 1940-1941 rakentama kantalinnoitettu pääpuolustuslinja.
alue: 59.934906178,23.228191010 59.939895940,23.236332336 59.939923776,23.248487042 59.934904991,23.242481914 59.932353755,23.248700351 59.928655421,23.241912254 59.933377397,23.225712085 59.934906178,23.228191010
historia: Fagervikin ja Billnäsin rautaruukkien omistaja Carl Billsten nuorempi perusti 1682 Skogbyn masuunin hyvän satamapaikan ääreen. Historiallisesti Skogby oli lähes koko toiminta-aikansa osa Fagervikin ruukkia. Skogbyssä valmistettiin Ruotsista tuodusta malmista takkirautaa Fagervikin ja Pinjaisten (Billnäs) ruukkien kankirautapajojen käyttöön. Nykyinen, alaosaltaan harmaakivinen ja yläosaltaan tiilinen masuuni rakennettiin 1789. Masuuniin liittynyt puhalluskone valmistui 1856. Ylemmän masuunilammen harmaakivipato rakennettiin 1780 ja ruukin konttorirakennus 1783. Laitoksen toiminta loppui 1908. Höyrysaha jatkoi Skogbyn teollista toimintaa rautaruukin lopettamisen jälkeen. Sahan perusti Mauritz Hisinger 1888 ja Oy Fiskars Ab:n omistukseen se siirtyi 1891. Sahan vanhimmat asuinrakennukset ja ruokala rakennettiin sahan perustamisvuonna. Toinen merkittävä työväen asuinrakennusten rakentamiskausi oli 1920-luku. Höyrysahan nykyiset tuotantorakennukset rakennettiin pääasiassa 1950-1980-luvuilla. Sahan toiminta päättyi 1987.
kunta: k710
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: seurantalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kuningatar ja muita naisia
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6422
temporal: i115
kirjoittaja: Aumasto, Marjaana

Särestöniemen erämaatila ja ateljee
type: AreaOfInterest
kuvailu: Särestöniemi on edustava esimerkki omavaraistalouteen perustuvasta elämänmuodosta Pohjolassa. 1800- ja 1900-luvun vaihteen erämaatila ja asuinkenttä on täydentynyt ainutlaatuisella tavalla taiteilijakodiksi ja taidegalleriaksi samassa pihapiirissä elämäntyönsä tehneen kuvataiteilijan, Reidar Särestöniemen vaikutuksesta. Asuinsijalla ja sen lähiympäristöllä on poikkeuksellisen vahva yhteys taiteilijan elämänvaiheisiin ja tuotantoon. Ounasjokivarressa sijaitseva Särestöniemi on erityisluonteinen kahden rakennusperinteen yhdistelmä. Vanhaksi Särestöksi kutsuttu pihapiiri koostuu hirsirakennuksista Ounasjoen rannalla. Pihapiiriin kuuluu kymmenkunta alueen kaikkiaan noin kahdestakymmenestä rakennuksesta, joista vanhimmat ovat 1800-luvulta. Päärakennus 1870-luvulta, navetta ja tallirehto rajaavat avokulmaista pihapiiriä kolmelta sivulta. Vanhan Särestön rakennukset ovat maalaamatonta veistettyä hirttä ja pääosin pärekattoisia. Vanhan Särestön takana olevassa metsässä on Raili ja Reima Pietilän suunnittelema Reidar Särestöniemen (1925-1981) ateljee. Pietilöille ominainen, luonnosta innoituksensa ammentava muotoaiheisto toteutuu tässä tapauksessa poikkeuksellisesti puurakentamisessa. Modernissa arkkitehtuurissamme tällaiset hirsirakennukset ovat harvinaisuus. Taiteilijakotina Särestöniemi on suomalaisen erämaa-ateljeeperinteen ehkäpä merkittävin jatkaja ja uusintaja 1900-luvun jälkipuolella. Vanhan Särestön pihapiirin vieressä on galleriarakennus ja kaksikerroksinen kahvila. Pietilöiden arkkitehtipariskunnan käsialaa on myös kaksikerroksinen kahvila, jonka yläkerrassa on työtilat. Rakennus toimii alueen keskuksena ja museokävijöiden vastaanottotilana.
alue: 67.528001553,24.982338762 67.527375194,24.987495607 67.524079130,24.988187538 67.522104190,24.984264655 67.523674765,24.975163453 67.526400275,24.978229734 67.528001553,24.982338762
historia: Kittilän Särestöniemessä tiedetään asutun pitkään ennen kuin taiteilija, professori Reidar Särestöniemen isovanhemmat asettuivat sinne 1888 ja kirjattiin kirkonkirjoihin uuden asuinpaikkansa mukaan. Taideopintojen jälkeen 1960-luvulla Reidar palasi maalaamaan synnyinkotiinsa. Työlle omistautumista ja menestymistä seurasi määrätietoiset ja kunnianhimoiset ateljee- ja galleriahankkeet, joiden hirsiarkkitehtuuri toteutti taiteilijan omia ideoita ja mieltymyksiä. Ensimmäinen 1965 valmistunut ateljee paloi 1977 ja uusi valmistui seuraavana vuonna. Kohteen pääkäyttö on nykyisin museo- ja näyttelytoiminta, jota harjoittaa 1985 perustettu Särestöniemen museosäätiö. Museokäyttöön on liittynyt pitkäjänteinen ja suunnitelmallinen rakennusten entistämistyö.
kunta: k261
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 641
modified: 2010-09-17T11:14:15+0300

description: Tytöt saivat outoja hedelmiä, banaaneja Katajanokan makasiineilta.
references: Kaisa keisarin Helsingissä
spatial: i32

bibliographic citation: Elokuun 10:nnestä syyskuun 23:nteen tai 24:nteen Lenin asui salaa Helsingissä: seuraavien suomalaisten työläisten luona: Artur Useniuksen (Fredrikinkatu 64)
references: i8646
spatial: Fredrikinkatu 64

Kaurismäki, Mika
type: Ohjaaja
lisätietoja: http://www.mikakaurismaki.com/

Asfaltin x-merkit
type: Fakta
content: Ovatko muun muassa Helsingissä asfalttiin maalatut x-merkit aina pohjoinen/etelä/itä/länsi suntaisesti maalattu? Käsittääkseni ne liittyvät maanmittaukseen/ilmakuviin, mutta kiinnostaisi tietää, voiko niistä tarkistaa ilmansuunnat? Uudenmaan maanmittaustoimistosta vastattiin, ettei merkeistä voi tarkistaa ilmansuuntia. Ne ovat kiintopisteitä ilmakuvauksia vasten. Merkit näkyvät hyvin lentokoneeseen.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Rake Oy, Bulevardi 2
type: Rakennus
alternative: Helsingin Rakennusainekauppa
is part of: Kamppi
is part of: i8007
is part of: i8839
lat: 60.1660504673885
long: 24.9430318509876

metadescription 8554
modified: 2010-02-01T13:30:11+0300

Lenin ja suomalaiset
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7953
spatial: Vuorimiehenkatu 35
spatial: Liisankatu 19
spatial: Oulunkylä
spatial: Töölönkatu 46
spatial: i7551
spatial: Söörnäsin kuvateatteri , elokuvateatteri
temporal: i107
kirjoittaja: i5264

Pyramidikattoiset kesänavetat (Halttu)
type: AreaOfInterest
alue: 65.631850244,25.429810771 65.632031232,25.431953466 65.631384366,25.432465293 65.631250990,25.430231635 65.631850244,25.429810771
kunta: k139
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Enontekiön saamelaisasutuksen talvi- ja kesäkylät (Kalkujärvi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Näkkälän talvikylä sekä Kalkujärven ja Pöyrisjärven kesäkylät edustavat maassamme pisimpään täyspaimentolaiseen poronhoitoon perustuneen saamelaisasutuksen vuotuismuuton elinympäristöjä Käsivarren Lapin karulla ja harvaan asutulla tunturiseudulla. Talvi- ja kesäkyläjärjestelmä perustuu paimentolaisen poronhoidon edellyttämään vuotuismuuttoon laidunkierron ja kalastusmahdollisuuksien toteuttamiseksi eri vuodenaikoina. Kesäkylät sijoittuvat ylemmäs tunturialueille. Nykyisen Enontekiön saamelaisasutus sijoittuu Tornion Lapin vanhojen siitojen eli Rounalan, Suonttavaaran ja Peltojärven lapinkylien alueelle. Näkkälän kylä sijaisee pienen Näkkäläjärven pohjoisrannalla laajojen erämaiden keskellä. Maisemiltaan vaikuttavassa ympäristössä sijaitsevan kylän rakennuskanta koostuu pienikokoisesta, vapaasti saamelaisen rakentamistradition mukaan sijoitetusta rakennuskannasta. Kylän eteläosassa Näkkäläjärven länsirannalla on Näkkälän seitakivi. Näkkälästä lähtee Pöyrisjärvelle noin 15 km mittainen polkutie. Lähellä Norjan rajaa sijaitsevan Pöyrisjärven eteläpuolella, pienen lammen rannalla on vanha saamelaisten kesäkylä, joka harmaine rakennuksineen muodostaa yhtenäisenä säilyneen kokonaisuuden. Alue on käytössä edelleen, se on Näkkälän paliskunnan Jauristunturin itäkyläläisten aluetta. Kalkujärvi on vanha Maggojen ja Näkkäläjärven sukujen kesäasuinpaikka, jossa on asuttu ja paimennettu poroja 1900-luvun alusta asti. Nykyisin se on Jauristunturin itäkyläläisten kausiasuinpaikka, jossa asutaan kevättalvella paimennusaikana. Syystalvella siellä asutaan ettoaikana eli kun kootaan poroja. Asuintupia on 9, aittoja 12. Kylän ympäristössä on paljon vanhoja kota- ja asuinsijoja sekä lypsy-ja merkitysniemiä. Ensimmäiset tuparakennukset ovat 1920-luvulta. Pöyrisjärven kylä on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
alue: 68.722763672,24.100723429 68.718281511,24.119300214 68.713814978,24.114243467 68.713366273,24.101100207 68.718196667,24.092872554 68.722763672,24.100723429
historia: Suomen läntisellä saamelaisalueella poronhoitoon perustuva saamelaisasutus keskittyi Itä-Enontekiön mäntymetsävyöhykkeelle sekä Könkämäenon - Muonionjoen varrelle. Enontekiön tunturialueiden saamelaisasutuksen muuttoasutusjärjestelmää säätelivät poronhoidon mukaiset vuotuiskiertotarpeet. Kun Suomen suuriruhtinaskunnan ja Norjan valtakunnan väliset rajat sulkeutuivat 1852, joutuivat jutaavat saamelaiset valitsemaan, minkä valtion asukkaiksi he asettuivat. Rajojen sulkeutumisen jälkeen Pöyrisjärvi toimi paimentolaissaamelaisten kesäasuinpaikkana ja talvisin siirryttiin porojen kanssa outamaille Hetan ja Näkkälän kylän lähistöille. Kalkujärven kylä vakiintui kesäpaikaksi 1900-luvun alussa. Kesäkylät olivat myös hillastuksen ja syyskalastuksen tukikohtia. Pöyrisjärven käytön huippu ajoittui 1910-1940-luvuille, jolloin alueella kävi myös suomalaisia talollisia sesonkikalastusmatkoillaan.
kunta: k047
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6859
modified: 2010-02-18T15:29:14+0300

description: Valkoinen Hiace, jota käytettiin ruumiin kuljetukseen, varastettiin Museokatu 20 kohdalta.
references: Kosketuslaukaus
spatial: i8488

Aleksandr Nevski
created: 2012-05-23T08:30:54.441+00:00
modified: 2012-05-23T08:30:54.498+00:00

Ruutikellari
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p143684
event: p79684
event: p5092
event: p74321
event: p5047
event: p90417
event: p5099
event: p5030
event: p48304
event: p5064
event: p5090
event: p90156
event: p5054
event: p5097
event: p5098
event: p5088
event: p5089
event: p5072
event: p5062
event: p5059
event: p121189
event: p55519
event: p68097
event: p5081
event: p61874
event: p5095
event: p5087
event: p5057
event: p44237
event: p5022
event: p30263
event: p5076
event: p91415
event: p77526
event: p117291
event: p5040
event: p5093
event: p5084
object: ECM 3594 266
object: ECM 3594 117
opening times: always open @en
place of interest: p102
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Ruutikellari
lat: from POI
lon: from POI

Olympiarakennukset (Olympiatermiaali)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin olympialaisia varten valmistuneet urheilurakennukset muodostavat kansainvälisestikin arvioituna hyvin säilyneen olympiarakennuskokonaisuuden, joka kuuluu myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Eri puolilla Helsinkiä sijaitsevat olympiarakennukset ovat sekä kansainvälisten vaatimusten mukaisia kilpaurheiluareenoita että tavallisten helsinkiläisten käyttämiä monipuolisia liikunta- ja virkistyspaikkoja. Kaikkien aikojen pienimmän olympiakaupungin urheilurakennusten pelkistetty arkkitehtuuri on periaatteiltaan yhtenäistä. Niissä on samankaltaisia betonirakenneratkaisuja, jotka on jätetty esiin, sekä pelkistettyjä kivipintoja, jotka julkisivuissa on yleensä maalattu valkoisiksi. Urheilurakennusten monipuolinen funktionaalisuus paljastuu niin suurten yleisötapahtumien kuin jokapäiväisten harrastustoimintojenkin käytössä. Olympiakilpailupaikoista tärkein, Olympiastadion, kohoaa muiden urheilurakennusten keskipisteenä Eläintarhan liikuntapuistossa Töölössä. Olympiastadionin 72-metrinen solakka torni on olympialaisten ja suomalaisen urheilun symboli sekä yksi pääkaupungin tunnuskuvista. Rakennuksen ulkoasua leimaa valkean tornin lisäksi säännöllisin jännevälein sijoitettujen jalallisten kehäpalkkien kannattelema ulospäin levenevä katsomo. Uimastadion sijaitsee Olympiastadionin koillispuolella kallioisen luonnonpuiston keskellä. Suomen ensimmäinen maauimala - kaupunkilaisten kesäinen uimakeidas - on kolmen altaan kokonaisuus. Kaarevan teräsbetonikatsomon länsisivua hallitsee arkadimainen koko julkisivun mittainen avoin pilarikäytävähalli. Puinen kahvilarakennus rajaa aluetta pohjoislaidalla. Kumpulan maauimala rakennettiin kisojen harjoitusaltaaksi. Kisahalli Olympiastadionin lounaispuolella on suurten salien kaarihalli, joka alunperin rakennettiin messu- ja näyttelykäyttöön sekä suuria yleisötapahtumia varten. Ruskeasuon ratsastushalli hevostalleineen sijaitsee Laakson ratsastuskentältä pohjoise…
alue: 60.160253034,24.959173714 60.160403515,24.958123079 60.160987226,24.956846994 60.161229111,24.956977755 60.162086167,24.956661780 60.162520497,24.958166909 60.159923725,24.961418931 60.160253034,24.959173714
historia: 1930-luvulla Helsinki valmistautui järjestämään olympialaiset ja vastaanottamaan urheilijoita ja yleisöä kaikkialta maailmasta. Kaupunkiin nousi urheiluareenoita sekä erilaisia palveluita, kuten majoitus- ja liikennerakennuksia. Olympialaisilla perusteltiin koko kaupungin kohennusta. Keväällä 1940 olympiakisat peruttiin sotien takia. 1952 kesäolympialaiset järjestettiin Helsingissä. Tuolloin 1930-luvun urheilurakennukset palvelivat kisoja, katsomot usein hieman laajennettuna. Kansainväliset urheilulajivaatimukset sanelevat olympialaisten kilpailupaikkojen suunnittelua. Itse ratojen, altaiden ja kenttien lisäksi tulevat urheilijoita, huoltoa, henkilökuntaa sekä yleisöä ja tiedotusvälineitä palvelevat tilat. Toisiinsa nähden kilpailupaikkojen tulee sijaita joustavasti liikenteellisesti sekä majoitukseen nähden. Helsingissä oli sujuvaa sijoittaa olympiarakennukset eri puolille kaupunkia urheilutarkoituksiin varattuihin puistoihin ja Keskuspuistoon. Lajivaatimusten lisäksi tutkittiin monikäyttöisyys, ei pelkästään urheiluun vaan kaikenikäisten kaupunkilaisten kuntoiluun ja virkistykseen. Urheilulaitosten rakentaminen nähtiin työ- ja kaupunkikulttuurissa yhteiskunnan velvollisuudeksi. Olympiastadionin arkkitehtikilpailuohjelmassa 1932 sanottiin, että "Stadionin tulee saada sellainen arkkitehtooninen muotoilu, joka vastaa koko maan urheilukeskuksen arvoa". Stadionista haluttiin sekä urheiluareena että kansanjuhlien pitopaikka. Kaksivaiheisen kilpailun voittivat arkkitehdit Toivo Jäntti ja Yrjö Lindegren. Rakennesuunnitelmat laati diplomi-insinööri Uuno Varjo. Maastotyöt alkoivat 1934. Stadion vihittiin käyttöön 1938, itäkatsomo oli tuolloin rakentamatta. Kun Tokio 1938 luopui vuoden 1940 olympialaisten järjestämisestä, kisat annettiin Helsingille. Stadionin itäkatsomo ja väliaikainen puukatsomolaajennus rakennettiin. 1952 olympialaisia varten betonikatsomo laajennettiin ja sitä puolestaan laajennettiin väliaikaisella puukatsomolla. Toimistot eteläkaarteeseen valmistuivat …
kunta: k091
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Oulujoen ja Sotkamon reitin voimalaitokset (Utanen)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.737791619,26.474300493 64.738044552,26.478011302 64.738019867,26.479002531 64.736599372,26.488508656 64.734051433,26.490373184 64.732872495,26.488149864 64.731350144,26.480567426 64.731980665,26.479283956 64.736154994,26.474431333 64.737492627,26.473579659 64.737634922,26.473907130 64.737791619,26.474300493
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k889
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kirjasto ajassa - ajankuva kirjastoissa
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Itäkeskuksen kirjasto
spatial: Kallion kirjasto
spatial: i7221
spatial: Töölön kirjasto
spatial: i6413
spatial: i6458
spatial: i6422
spatial: i7220
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: i106
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i116
temporal: i110
temporal: i109
temporal: 1960-luku

description: Marianne Lehtimäki: Lapinlahden sairaala. Voiko käyttöarvoja vaalia?
references: Museoviraston rakennushistorian osaston aikakauskirja. 1.
spatial: Lapinlahden sairaala

metadescription 6501
modified: 2009-11-10T14:53:29+0300

description: Kalevankadun korttelikapakassa istuvat Lapin sisarukset ja monet muut.
references: Korttelin kuningatar
spatial: i8526

metadescription 9005
modified: 2010-04-13T13:47:52+0300

metadescription 1351
modified: 2010-09-17T11:17:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1867719~S9*fin

Perkoila, Mikko
type: Muusikko

bibliographic citation: "Olimme iltakävelyllä, vaimoni ja minä, rännit kusivat,/ hänellä oli kumisaappaat jalassa mutta minulla oli/ ruskeat kenkäni, joihin olin ostanut uudet nauhat/ Runeberginkadulta,/ näin kuluu aikamme,/ joka päivä keksin uuden yksityiskohdan/ talojen julkisivuista, keväällä/ näen kaiken uudessa valossa. --" (s. 22)
references: i1191
spatial: Runeberginkatu

Orko, Risto
type: Ohjaaja

metadescription 9265
modified: 2010-06-09T17:20:32+0300

metadescription 6761
modified: 2009-08-18T15:38:17+0300

Espaa Helsingin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6721
spatial: i6708
temporal: i116
esittaja-musiikki: i200
saveltaja: Lehto-Sinisalo, Päivikki

Ongelma vai haaste? Julkisten rakennusten liikkumisesteiden poistaminen
type: Tietokirja
language: swe
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Kallion kirjasto
spatial: i6857
spatial: i6521
spatial: i6422
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Könkkölä, Maija

bibliographic citation: "Lähde jutteli asioitansa puhelimessa. Muukalainen kysyi häneltä venäjäksi, mutta kuitenkin niin selvästi, että Jalmari kuuli: - Onko kauppias luotettava? - On, on, vastasi naapuri, viittasi kädellään rauhoittavasti ja jatkoi puheluaan. Vieras näytti tyyntyvän ja tuli lähemmäksi tiskiä, jonka takana Jalmari seisoi. Hän tarkasteli hyllyllä olevia tupakkalaatuja. Jalmari siirtyi hiukan sivuun, jotta vieras näkisi paremmin. Löydettyään etsimänsä mies osoitti sormellaan hylllyä ja nyökäytti päätään. Jalmari ojensi hänelle tupakkalaatikon. Vieras nyökkäsi hyväksyen ja maksoi setelillä. Naapuri jatkoi puheluaan. Muukalainen sytytti savukkeen ja ryhtyi seurustelemaan Tepon kanssa. Hän kumartui taputtamaan pojan päätä ja silitteli tämän hiuksia. Teppo katseli miestä totisena, mutta pysyi paikoillaan. Vieras otti savukkeen suustaan ja hymyili Tepolle leveästi ja ystävällisesti. Sitten hän nyökäytti hyväksyvästi hymyillen Jalmarille, mutta ei koko aikana sanonut sanaakaan. Keskustelu käytiin vain ilmein ja käsien liikkein." (s. 157-158)
description: Lenin kävi maisteri Lähteen kanssa Hilja ja Jalmari Mäkelän puodissa Sörnäisten rantatiellä syyskuussa 1917. Jalmari tunnisti hänet lehtikuvasta vallankumouksen jälkeen, ja isännöitsijä vahvisti tiedon.
references: Kanta-asukkaat
relation: i7953

Lassila
type: Kaupunginosa
lat: 60.2306211519091
long: 24.8814480615735

Salpalinja (Venesaari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.743568100,29.282762623 61.742937425,29.283715712 61.741859817,29.284276888 61.740456802,29.283371286 61.739492280,29.281249124 61.739418941,29.279374298 61.740042397,29.277080995 61.741183574,29.276518047 61.742013227,29.277168911 61.742971451,29.278084683 61.743551854,29.279679840 61.743568100,29.282762623
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k618
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Nousen sille laiturille, siitä hiljalleen, kuljen Kustaanmiekan kautta tuttuun lahden poukamaan.
references: Kesäkaupunki
spatial: i8479

metadescription 108
modified: 2009-04-23T14:48:52+0300

Rauman asuinalueet (Onnela, Nummi ja Asevelikylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rauman asuinalueet Onnela, Nummi, Asevelikylä sekä alue kolmannessa kaupunginosassa ovat edustavia esimerkkejä oman aikansa tyypillisistä suomalaisista asuinalueista. Alueet ovat yhtenäisiä samanaikaisen rakentamisen, yhtenäisten suunnitelmien ja materiaalien ansiosta. Säilymistä ovat edesauttaneet mm. Rauman kaupungin vanhoille asuntoalueille laatimat korjaus-, muutos- ja rakentamisohjeet 1983. Kohteeseen on rajattu kaksi erillistä asuinaluetta, joissa kummassakin on eri-ikäisiä osia. Toinen alue on kiinni Vanhassa Raumassa, toinen sijaitsee kaupungin pohjoisosassa, kolmannessa kaupunginosassa. Yhdessä alueet muodostavat hyvän, kerroksellisen pienrakentamista, kaavoitusta ja kaupungin kasvua esittelevän kokonaisuuden 1800-luvun loppupuolelta aina 1960-luvun alkupuolelle. Alueiden rakenne ja rakennuskanta - kadut, tontit, asuinrakennukset, pihat ja ulkorakennukset - ovat säilyneet rakentamisaikansa mukaisina, eheinä ja yhtenäisinä, vaikka joissakin kohdin korjaukset ovat synnyttäneet kirjavuutta. Omakotialueilla rakennukset on sijoitettu tonteille samalla tavalla, yleensä asuinrakennus lähelle katua, piharakennukset tontin takaosaan, katurajalla on yleensä pensas- tai puuaita ja portti, pihan istutukset ovat reheviä. Vanhan Rauman eteläpuolella, maailmanperintökohteen suojavyöhykkeellä, sijaitsevat Onnela ja Nummi. Onnelan ensimmäinen asemakaava valmistui 1876, asuintalot ovat 1800-luvun lopulta 1920-luvulle. Puiset asuinrakennukset sijaitsevat katujen varsilla, ulkorakennukset tonttien takaosassa, tontteja kiertää lauta-aita. Alueen täydennysrakentaminen on tehty taitavasti. Onnelan eteläpuolella sijaitsevan Nummen ensimmäinen asemakaava valmistui 1915. Tonttien koon mukaan vaihtelevan kokoiset puutalot 1910-20-luvuilta on toteutettu mallipiirustusten mukaan ja piha tonteille annettujen määräysten mukaan. Talot ovat kadun varressa pienen etupihan erottamina. Nummen eteläpuolella Asevelikylässä, puiset, usein rapatut, asuinrakennukset ovat yleensä Helena Vainion 195…
alue: 61.125379812,21.508016573 61.125130312,21.512139159 61.125626383,21.512209838 61.126143608,21.512563933 61.126072901,21.513137084 61.126027267,21.513669815 61.126719780,21.514085835 61.126579164,21.515977931 61.125479386,21.517922843 61.124542061,21.517732817 61.120580944,21.512695122 61.120389729,21.509395000 61.120900186,21.509418936 61.121028834,21.508658119 61.122289067,21.508985903 61.122348170,21.507642146 61.122724951,21.507576551 61.124388802,21.506973086 61.125379812,21.508016573
historia: Rauman Vanhan kaupungin ulkopuolelle tehtiin ensimmäiset rakennetun alan laajentamissuunnitelmat 1860-luvulla, mutta rakentaminen käynnistyi vasta myöhemmin. Varhaisista ruutukaavakortteleista yksi on Onnelan alue Vanhan Rauman ja Eteläkadun välillä. Rakennuksia suunnittelivat mm. Joh. Lindegren ja Arvi Forsman sekä 1900-luvun puolella W.Williams, M. Isaksson, Kaarlo Wirtanen ja Kaino Kari. Korttelit jaettiin palokujilla pienempiin osiin. Rauman rakennuskonttorin laatimaa Huvilakaupunkityyppistä asemakaavaa (1915) toteutettiin Onnelan viereisellä Nummen alueella. Koska Nummi oli tarkoitettu alueeksi, jonne oli mahdollista rakentaa vuokratontille kohtuuhintaisia asuntoja, ei tonteista tehty suuria. Mallipiirustuksia laativat 1910- ja 1920-luvulla M. Isaksson, Arvi Leikari, W.Williams, K. Virtanen ja K. Kari. Jälleenrakennuskaudella rakennettiin Nummen viereen Asevelikylä Väinö Tuukkasen 1950 asemakaavan mukaan. Sinne 1960-luvulla muutettu asemakaava salli asuinrakennuksien jatkamisen pihanpuoleisella siivellä. III kaupunginosa oli osa kaupungin rakennettujen alueiden laajentamissuunnitelmaa 1920-1930-luvuilla. Lönnströmin tehtaan työntekijöiden tarpeisiin, lähelle tehdasta Saukon- ja Säikänkatujen varsille nousi ennen sotaa yhtenäinen omakotialue, jossa asukkaat itse rakensivat talonsa. Pääosa oli tehtaalaisia, vaikka se ei ollut tontin saannin edellytys. Saman kaupunginosan Ruotsalaistalot sotien ajalta olivat lahjoituskyltin mukaan ”Ruotsin kansalta. Av svenska folket. 1940”. Jälleenrakennuskaudella Lönnströmin teollisuuslaitos rakensi asuntoja Syväraumankadun varteen, Perhetalot tehtiin kaupungin omistamiksi vuokrataloiksi. Raumalle rakennettiin rivitaloja 1950-60-luvuilla yksitellen tai pienissä ryhmissä, myös pistemäisten kerrostalojen rinnalle, varsinaisia esikaupunkialueita ei Raumalle tuolloin syntynyt. Uusia rivitalotontteja varattiin mm. Otan kallioille jälleenrakennuskauden rakennusten tuntumaan.
kunta: k684
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Henkka häipyi Helsinkiin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i460
saveltaja: i460

Virtamo, Ertta
type: Nayttelija

metadescription 9859
modified: 2012-06-20T12:10:25+0300

metadescription 7212
modified: 2010-02-02T15:24:58+0300

metadescription 368
modified: 2010-09-17T11:12:35+0300

metadescription 5183
modified: 2010-09-17T11:10:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1095349~S9*fin

Simonsuuri, Lauri
type: Akateeminen henkilö

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Koroiskylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 65.888597263,24.640731436 65.890030542,24.643687142 65.890880703,24.647197532 65.892805362,24.654031402 65.894132910,24.662005870 65.894951984,24.665742736 65.897115762,24.679402060 65.897437336,24.698487814 65.896694905,24.700557798 65.896166809,24.700994590 65.894640379,24.700853331 65.893957522,24.697798576 65.893311374,24.694156676 65.892508143,24.689917044 65.891257898,24.680933368 65.891133417,24.675715062 65.890948137,24.670251787 65.890705473,24.664015076 65.888717658,24.654516512 65.888680540,24.653574171 65.888397939,24.652209405 65.887666205,24.646769254 65.887169162,24.644033543 65.886151991,24.639287609 65.885343414,24.636274853 65.881104500,24.628434424 65.879241401,24.627494355 65.878989679,24.624459098 65.879328152,24.622815075 65.883593292,24.622030701 65.885737653,24.626815333 65.886777781,24.628966840 65.887797596,24.634602407 65.887915275,24.635592836 65.888117320,24.637632538 65.888597263,24.640731436
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k241
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Cook, Paul
type: Muusikko

metadescription 9501
modified: 2010-12-16T11:16:22+0300

metadescription 7472
modified: 2010-02-02T15:35:06+0300

description: Alueen arkkitehti yhdessä Martti Välikankaan kanssa.
references: Ekelund, Hilding
spatial: i7842

Piri, Markku
type: Kirjailija

metadescription 7806
modified: 2010-02-04T16:48:30+0300

bibliographic citation: Noin varrella Vaasankadun, kaulus pystyssä jengi käy. Jättää kertomatta sen sadun, kun ei skoudeekaan missään näy.
references: Vaasankadun Veerushka
spatial: i6948

metadescription 9761
modified: 2011-08-04T11:30:36+0300

Kiihtelysvaaran kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vaaran laella sijaitseva Kiihtelysvaaran 1700-luvun puukirkko on vanhin säilynyt kirkko Pohjois-Karjalassa. Pienessä tasavartisessa ristikirkossa on ulospäin kapenevat ristivarret. Ulkoseinien empiretyylinen vaakalaudoitus ja ristivarsien eteishuoneet ovat 1850-luvulta. Päädyistään aumatun kuvioidun paanukaton keskellä on suippo lanterniini. Kirkkosalin maalauskoristelu ja sisustuksen yksityiskohdat ovat samankaltaiset kuin Ilomantsin kirkossa. Alttaritaulu, kuorin etelä- ja pohjoisseinillä olevat suuret Jumalan kaikkinäkevää silmää kuvaavat maalaukset sekä lehterinkaiteiden illusorinen balusterijäsentely ovat Samuel Elmgrenin 1831 tekemät. Kirkon lähiympäristö on uusiutunut. Kaistale siintävää vaaramaisemaa on kuitenkin vielä näkyvissä kirkon itäpuolella. Kirkonmäellä on tapulin lisäksi kirkonkylän historiasta kertovat lainamakasiini sekä tien toisella puolen oleva Honkasalon kartanorakennus.
alue: 62.492734803,30.250441963 62.493021465,30.250032209 62.494101302,30.252240175 62.494046821,30.252569506 62.494866762,30.255758961 62.494847298,30.256554414 62.494111745,30.257018315 62.493237472,30.253606408 62.492696477,30.254082751 62.492795127,30.252228568 62.493272386,30.251889096 62.492734803,30.250441963
historia: Tohmajärven kappeliksi 1600-luvun lopussa erotettu Kiihtelysvaaran seurakunta itsenäistyi 1857. Rakennusmestari Henrik Hägerin johdolla 1769-1770 rakennettu kirkko uudistettiin 1931 arkkitehti Juhani Vikstedtin (Viiste) suunnittelemassa korjauksessa. Sisäseinistä poistettiin myöhempi ponttilaudoitus ja kirkon maalauskoristelu restauroitiin 1967 (arkkitehti Heikki Havas, rakennuskonservaattori Thorvald Lindqvist). Kirkon luona ollut kellotapuli paloi salaman sytyttämänä 1813. Nykyinen tapuli rakennettiin 1856 ja uusittiin yläosastaan 1930-luvun alussa.
kunta: k167
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 270
modified: 2010-09-17T11:27:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1614313~S9*fin

Bastioni Liewen
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T10:24:36.174+00:00
modified: 2012-12-14T08:14:01.018+00:00
subject: p37559
subject: p32488
kuvailu: Bastioni Liewen muodostaa Särkän linnoituksen eteläisimmän ulkovarustuksen. Alkuvaiheessa nimeä Liewen käytettiin koko Särkän varustuksesta kaponieerit ja kurtiini mukaanluettuina. Myöhemmin nimitys vakiintui käsittämään vain eteläisen bastioniosan. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1749. Puolustusmuuri valmistui jo 1750 listakivineen ja muurinharjan turvetuksineen. Ampumatasot muurin takana valmistuivat seuraavana vuonna. Bastionin tehtävänä oli suojata salmia saaren molemmin puolin ja vuonna 1751 sinne oli asennettu kuusitoista 12 paunan ja neljä 18 paunan tykkiä. Bastioni rakennettiin suurelta osin uudestaan vuoden 1774 linnoitussuunnitelman mukaan. Puolustusvalleja korotettiin toistamiseen 1780- ja 90-lukujen vaihteessa. Nykyisin ruotsalaisaikaisesta varustuksesta on vielä havaittavissa muurinosa kaponieeri Törnen eteläpuolella. Bastionissa tehtiin vain vähäisiä muutoksia venäläisen kauden alkuvuosikymmeninä. Krimin-sodan uhka aiheutti kuitenkin varustuksen uudelleenrakentamisen. Ensi vaiheessa rakennettiin puisia ammusvarastoja vallien suojaan. Vuonna 1855 korotettiin muurin itäosaa väliaikaisella hirsirakenteella, mutta jo vuosina 1856-57 tämä korvattiin uusin rakentein. Rintavarustus muodostettiin rakentamalla sisäpuolelta muurin tukema maavalli puolustusmuurin päälle ja tämän taakse jäi leveä ampumatasanne. 1860-luvulta lähtien bastioni Liewenistä alettiin käyttää nimitystä patteri 2. Vuonna 1864 patterin suojaan rakennettiin kaksi hirsistä, maallapeitettyä ammusvarastoa ja uusittiin ampumatasanteille johtavat luiskat. Maavalleja korjailtiin 1870- ja 1880-luvuilla, ja 1880-luvulla rakennettiin rintavarustuksen suojaan ammuskomerot. Merenkävijät ry:n toimesta on bastionipihalle rakennettu liuskekivinen polku ja vallille johtava porras, muilta osin bastioni on pitkälti siinä asussa, mihin se jäi venäläisen kauden lopussa. Huonokuntoisten harmaakivimuurien kunnostus aloitettiin 1980-luvun alussa, mutta suuri osa muureista odottaa yhä korjausta. Helena Rosén 1995 Aik…
historia: Bastioni Liewen muodostaa Särkän linnoituksen eteläisimmän ulkovarustuksen. Alkuvaiheessa nimeä Liewen käytettiin koko Särkän varustuksesta kaponieerit ja kurtiini mukaanluettuina. Myöhemmin nimitys vakiintui käsittämään vain eteläisen bastioniosan. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1749. Puolustusmuuri valmistui jo 1750 listakivineen ja muurinharjan turvetuksineen. Ampumatasot muurin takana valmistuivat seuraavana vuonna. Bastionin tehtävänä oli suojata salmia saaren molemmin puolin ja vuonna 1751 sinne oli asennettu kuusitoista 12 paunan ja neljä 18 paunan tykkiä. Bastioni rakennettiin suurelta osin uudestaan vuoden 1774 linnoitussuunnitelman mukaan. Puolustusvalleja korotettiin toistamiseen 1780- ja 90-lukujen vaihteessa. Nykyisin ruotsalaisaikaisesta varustuksesta on vielä havaittavissa muurinosa kaponieeri Törnen eteläpuolella. Bastionissa tehtiin vain vähäisiä muutoksia venäläisen kauden alkuvuosikymmeninä. Krimin-sodan uhka aiheutti kuitenkin varustuksen uudelleenrakentamisen. Ensi vaiheessa rakennettiin puisia ammusvarastoja vallien suojaan. Vuonna 1855 korotettiin muurin itäosaa väliaikaisella hirsirakenteella, mutta jo vuosina 1856-57 tämä korvattiin uusin rakentein. Rintavarustus muodostettiin rakentamalla sisäpuolelta muurin tukema maavalli puolustusmuurin päälle ja tämän taakse jäi leveä ampumatasanne. 1860-luvulta lähtien bastioni Liewenistä alettiin käyttää nimitystä patteri 2. Vuonna 1864 patterin suojaan rakennettiin kaksi hirsistä, maallapeitettyä ammusvarastoa ja uusittiin ampumatasanteille johtavat luiskat. Maavalleja korjailtiin 1870- ja 1880-luvuilla, ja 1880-luvulla rakennettiin rintavarustuksen suojaan ammuskomerot. Merenkävijät ry:n toimesta on bastionipihalle rakennettu liuskekivinen polku ja vallille johtava porras, muilta osin bastioni on pitkälti siinä asussa, mihin se jäi venäläisen kauden lopussa. Huonokuntoisten harmaakivimuurien kunnostus aloitettiin 1980-luvun alussa, mutta suuri osa muureista odottaa yhä korjausta. Helena Rosén 1995 Aik…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.15004356286909
long: 24.966871809959457

metadescription 604
modified: 2010-09-17T11:13:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1861220~S9*fin

Tarkk'ampujankatu
type: Katu
is part of: i35
lat: 60.1608804719524
long: 24.945279306612

Vanjärven asutuskylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vanjärven asutuskylä on maan suurimpia yhtenäisiä, toisen maailmansodan jälkeen Karjalasta tulleelle siirtoväelle rakennettuja asutuskyliä. Vanjärven asutuskylä Vanjärven kartanon entisillä mailla käsittää yli 70 asutustilan alaltaan 1300 hehtaarin kokonaisuuden Vihdin kunnan pohjoisosassa. Asutustilat sijoittuvat harvakseltaan viljelysaukealle ja tiloilla on rankorakenteisen päärakennuksen lisäksi tavallisesti navetta, sauna ja vajarakennus. Vanjärven kartanon yksikerroksinen uusklassillinen päärakennus samannimisen järven pohjoisrannalla on arkkitehti Charles Bassin 1807 suunnittelema ja laamanni Adolf Linderin rakennuttama. Metsänrajassa kartanon pohjoispuolella on kaksi harmaakivistä tallirakennusta.
alue: 60.453693663,24.225172146 60.466914776,24.218358974 60.485330223,24.200772869 60.484646927,24.215023778 60.485091749,24.216056374 60.486018315,24.215919851 60.487115913,24.215882765 60.487913287,24.214958074 60.487809911,24.217049171 60.488204781,24.218129566 60.489349094,24.217631926 60.490733738,24.217855728 60.491807214,24.219362058 60.492537779,24.217929323 60.493356577,24.218030467 60.494069678,24.217113039 60.494400176,24.218440484 60.494563952,24.219539712 60.495452474,24.221632942 60.496271854,24.223789420 60.496584480,24.225275650 60.498296903,24.229055874 60.500209640,24.234461408 60.496653728,24.237430776 60.496721758,24.237995989 60.501160046,24.236761472 60.502994608,24.241716121 60.503813672,24.243873625 60.498047750,24.253646829 60.487133483,24.268805503 60.486726950,24.269581699 60.479957527,24.278710530 60.471925180,24.274328481 60.471585377,24.274192078 60.470774421,24.274971889 60.464928647,24.278239273 60.463054395,24.277877938 60.459286300,24.260260624 60.451980457,24.245735173 60.453693663,24.225172146
historia: Vanjärven kartanon torpat itsenäistyivät ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Uudet lohkotilat syntyivät kartanon maiden rajoille. Toisen maailmansodan aikoihin Vanjärven kartano toimi Kymi Oy:n vanhainkotina. Sodan jälkeen karjalaisväestöä asutettaessa jaettiin kartanon keskeinen osa ja parhaat viljelymaat. Kartanolle jäi maata 14 hehtaaria ja asuttamiseen käytettiin 1354 hehtaaria. Maat palstoitettiin pääasiassa Heinjoen ja Viipurin maalaiskunnan maanviljelijäväestölle. Kartanosta muodostettiin 64 yli 6 hehtaarin viljelystilaa, neljä 2-6 ha:n asuntoviljelystilaa, neljä alle 2 ha:n asuntotilaa sekä lisäksi yhteislaidun, koulutontti ja urheilukenttä.
kunta: k927
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Automaattinen lankapuhelinliikenne
type: Fakta
content: Milloin Helsingin automaattinen lankapuhelinliikenne saatiin päätökseen? Huhtikuussa 1929. Björkqvist, Heimer: Merenkulku ja liikenne (s. 123 teoksessa Helsingin kaupungin historia 5,3)
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i108

bibliographic citation: 'Kallion Vaasankatu kantaa lempinimeä Puukkobulevardi. Vuosia sitten nämä tienoot olivat vaarallisia ja paha maine on tuikassa, vaikka sille ei enää olekaan katetta. Naapurustossa on baarinsa ja juopponsa, thaihierontapaikkoja, joskin monet niistä ovat sulkeneet ovensa lopullisesti. Vaasankadun arvostus on noussut ja asukkaista monet ovat hyväpalkkaisissa ammateissa.' (s. 52)
description: Ylikomisario Kari Vaara on muuttanut vaimonsa kanssa Kittilästä Helsinkiin Vaasankadulle.
references: i9588
spatial: Vaasankatu 11

metadescription 8183
modified: 2009-12-29T15:46:41+0300

Kontulankaari 3
type: Osoite
is part of: i7785
is part of: i100
lat: 60.2410268800599
long: 25.0763399089512

Kuusniemi, Matleena
type: Nayttelija

Kemiön kirkko ja pappila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemiön keskiaikainen kivikirkko ja pappila muodostavat vanhan suurpitäjän historiallisen tunnuskuvan. Kirkon holvattu sisätila on gotiikan arkkitehtuurin huipentumia Suomessa. Kivikirkko ja läheinen pappila sijaitsevat Kemiön saaren keskiosassa mäkien rajaaman peltolaakson rinteessä. Harmaakivistä rakennetun keskiaikaisen kirkon barokkisipulipäätteinen länsitorni ja asehuone kuuluvat sen 1700-luvun lopun palonjälkeiseen rakennusvaiheeseen. Kookkaat kahdeksankulmaiset pilarit jakavat kuusitraveisen kirkkosalin kolmeen tasaleveään ja tasakorkeaan laivaan. Kuorin moderni sisustus on 1960-luvulta. Kemiön kirkkomaisemaan liittyy 1840-luvulla rakennettu kirkkoherranpappila keskiaikaisella pappilan tontilla. Päärakennuksen on suunnitellut Turun kaupunginarkkitehti P.J. Gylich. Pappilan korjauksen on suunnitellut Erik Bryggman. Puistomaisessa pihapiirissä on myös vanha luhtiaitta. Kiviaidan ympäröimän kirkkotarhan valkoiseksi kalkittu kivinen porttirakennus on rakennettu 1796. Länsipuolella olevan, 1708 rakennetun kellotapulin kivinen alaosa on sisustettu ruumishuoneeksi. Sankarihauta-alue on toteutettu arkkitehti Erik Bryggmanin piirustusten mukaan 1953. Yksittäisistä hautamuistomerkeistä mainittakoon kuvanveistäjä Felix Nylundin veistämä ja arkkitehti Palmqvistin piirtämä Amos Andersonin hautakivi sekä arkkitehti Bengt Lundstenin suunnittelema Sjölaxin kartanon omistavan Jägerskiöld-suvun hauta-alue. Mäen rinteessä kirkon luoteispuolella oleva kivinen viljamakasiini vuodelta 1848 toimii kotiseutumuseona.
alue: 60.168190341,22.756139092 60.166376168,22.751803115 60.164913900,22.746958420 60.164185140,22.742983201 60.167659034,22.739480376 60.169058588,22.743948767 60.169406304,22.743484374 60.171255157,22.745979429 60.170952425,22.751100809 60.168190341,22.756139092
historia: Kemiö, joka mainitaan jo 1327, on Suomen vanhimpia pitäjiä. Kemiön emäpitäjään kuuluivat 1300-luvulla Kemiön lisäksi Dragsfjärd, Hiittinen ja Västanfjärd. Kirkon sakaristo-osa on runkohuonetta vanhempi, runkohuoneen rakentaminen ja 1400-luvun puolivälin jälkeen tehty holvaus kuuluvat samaan rakennusvaiheeseen. Holvauksen tekijänä pidetään Turun tuomiokirkon keskilaivan holvauksesta maksun saanutta muurarimestari Petrus Muratoria. Hänelle annettu lisämäärite de Kymitto viittaa joko hänen kotipaikkaansa tai edelliseen työkohteeseensa. Kemiön holvaukselle tunnusomaista on monimuotoinen tähtiholvi, vankat kahdeksankulmaiset pilarit ja lähes hevosenkenkämäisesti kaartuvat arkadikaaret. Nämä piirteet toistuvat myös Sauvon, Tenholan ja Perniön kirkoissa, joita pidetään Petrus Muratorin johdolla holvattuina. Kirkko vaurioitui tulipalossa 1781 ja se kunnostettiin arkkitehti C.F. Schröderin johdolla. Tällöin sen länsipäähän rakennettiin korkea torni, asehuone uudistettiin, ikkuna- ja oviaukot laajennettiin sekä kattokulmaa madallettiin. Kirkon kolme mittavaa restaurointia suunnitteli 1903 arkkitehti Lars Sonck, 1922 Armas Lindgren ja 1962 Kaj Palmqvist. Kirkon vesikaton peltikate muutettiin kupariksi 1986.
kunta: k322
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8517
modified: 2010-11-25T21:07:20+0300

metadescription 6488
modified: 2010-01-19T15:01:29+0300

Kaponieeri de Carnal
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T07:47:25.294+00:00
modified: 2012-11-29T09:01:43.118+00:00
subject: p38306
subject: rintavarustukset
kuvailu: Kaponieeri de Carnal esiintyy ensimmäisen kerran bastioni Palmstiernan aukioehdotuksen yhteydessä J. M. Sprengtportenin linnoitussuunnitelmassa vuodelta 1774. Suunnitelmasta toteutui ainoastaan kaponieeri de Carnal, joka rakennettiin vuosina 1775-77. Kaksikerroksisen, puisella välipohjalla jaetun kaponieeriosan yläkerros oli holvattu. Kärkikulmaan oli sijoitettu ampumatasanteelle johtava kierreporras. Rintavarustus muurattiin tiilestä ja muurinharja turvetettiin. Ampumatasanne oli kivetty hiekkakivilaatoilla. Kaponieerin molemmin puolin oli kahden kerroksen korkuiset porttiholvit. Tiilinen rintavarustus purettiin 1830-luvulla, ja samalla ampumatasannetta vahvistettiin ja rakennus sai uuden katon. Kärkiosa madallettiin pohjoisosan korkuiseksi. Kasemattiin tehtiin keittiö liesineen ja leivinuuneineen. Itäinen porttiholvi muutettiin käymäläksi muuraamalla pohjoinen portti umpeen ja avaamalla sivusta oviaukko. 1860-luvulla rakennuksen alakertaan sijoitettiin pesutupa ja yläkertaan arestihuone. Suomalaisella kaudella rakennuksen alakerta oli pääosin tyhjillään ja yläkertaa käytettiin varastona.
historia: Kunnostustyöt Koska rakennus oli käyttämättömänä päässyt huonoon kuntoon, ensimmäiseksi kunnostettiin julkisivut, katto ja ikkunat. Ylä- ja alakertaan tehtiin molempiin yksi työtila. Ennen kunnostustöitä rakennuksessa ei ollut minkäänlaisia teknisiä järjestelmiä, joten rakennus liitettiin kaukolämpöverkkoon ja siihen tehtiin tarvittavat sähkö-, vesi- ja viemäriasennukset. Ilmanvaihto on painovoimainen. Työtiloihin tehtiin minikeittiöt ja alakertaan molempia työtiloja palveleva WC. Toteutusaika: 1996-97 Huoneistoala: 140 m2 Kerrosala: 296 m2 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Arkkitehtisuunnittelu: Ark-Viapori Oy/ Steinunn Guðmundsdóttir Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Pentinmikko Oy/ Juhani Pentinmikko Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Jikkon Oy/ Juhani Ikonen LVI-suunnittelu: ?? Rakennustyöt: Suomenlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Kaponieeri de Carnal on ainoa toteutunut osa J.M. Sprengtportenin vuoden 1774 linnoitussuunnitelmaan sisältyneestä bastioni Palmstiernan itäisestä yhdysrakennuksesta. Kaponieeri rakennettiin bastioni Palmstiernan alkuperäisen vasemman siiven muurin eteen siten, että vanhaa muuria purettiin sen takaseinän osalta ja kalliota sen alta louhittiin syvemmäksi. Louhitulle alueelle rakennettiin bastionipihalle johtanut porras. Vuoden 1774 aikana saatiin myös kaponieerin perustukset muuratuiksi. Seuraavan vuoden aikana rakennettiin kaksikerroksinen, puisella välipohjalla jaettu kaponieeriosa, jonka yläkerros oli holvattu. Kärkikulmaan oli sijoitettu ampumatasanteelle johtava kierreporras. Rintavarustus tehtiin tiilestä. Kaponieerin rakennustyö viimeisteltiin seuraavana vuonna kattamalla ampumatasanne hiekkakivilaatoin, jotka muurattiin kiinni pozzolana-laastilla. Tällä käsiteltiin myös rintamuurin saumat ja muurinharja, minkä jälkeen se turvetettiin. Kaponieerin molemmin puolin oli kahden kerroksen korkuiset porttiholvit. Pihan puolelle johtaneet porrashuoneet…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.14327165983083
long: 24.986875724792526

description: Rehunen kohtaa rannassa yhden epäillyistä.
references: Komisario Rehunen ja kauniin Elisen murha
spatial: i7602

Munkkiniemi
type: Kaupunginosa
lat: 60.1981884295885
long: 24.8697339320617

metadescription 8777
modified: 2010-03-02T15:23:05+0300

description: Luku 15: Kotina 12 neliön koppi. Antiikkikauppias Asko Laine, Helsinki.
references: Sisäänkäyntejä
spatial: i46

Kainuun puromyllyt (Peurokoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kainuun pitkille vesistöreiteille, purojen varsille aikanaan rakennetuista sadoista vesimyllyistä on säilynyt kunnostettuina eri-ikäisiä ja -tyyppisiä myllyjä harvaan asutun metsäseudun omavaraistalouden kaudelta. Pienet vesimyllyt sijaitsevat usein muusta asutuksesta syrjässä hyvillä koskipaikoilla, jotka ovat saattaneet olla käytössä vuosisatoja. Myllyt ovat vaatimattomia hirsirakennuksia. Kokonaisuuteen kuuluu myllyuoma tai vesiränni sekä patolaite. Sisätiloissa on jauhatuslaitteiden lisäksi yleensä vain istuinpenkki. Yleisin vesimyllytyyppi Kainuussa on ollut hierin- eli härkinmylly, jossa myllyn sisälle on sijoitettu alavedellä pyörivä ratas. Seuraavaksi yleisin on ollut ratasmylly, joiden lisäksi löytyy myös muutama ostokoneistolla varustettu turbiinimylly. Härkinmyllyt ovat jääneet vähitellen käytöstä turbiinimyllyjen yleistyessä. Hyrynsalmella Komulankönkään hierinmylly Komulan kylässä on 1600-luvulta periytyvällä myllynpaikalla. Nykyinen myllyrakennus on rakennettu noin 1900. Mylly on ollut Kainuun myllyistä kookkaimpia ja tehokkaimpia ja ollut käytössä 1980-luvun alkupuolelle. Myllypato on rännin päässä. Korkialehdon ratasmyllyn on Rinnelehdon talo rakentanut Letuskylän Mättäikönpuron varteen on 1940. Vuoteen 1952 käytössä olleessa myllyssä on ulkopuolinen ylävesiratas, vesijohtoränni, patolaite ja alkuperäiset myllynkivet. Komulanköngäs ja Korkialehto ovat Kainuun edustavimpia puromyllykokonaisuuksia Ristijärven Karppalan ohella. Kuhmon Lammasperän Levävaaran mylly on vajaan kilometrin päässä sijaitsevan samannimisen talon oma hyvin pieni mylly, joka on valmistunut 1940-luvulla ja ollut käytössä 1960-luvulle. Vieksin kylän Kuusamonkosken 1930-luvun alussa rakennettu ratasmylly on ollut käytössä vuoteen 1946 saakka. Myllyn ohjauslaitteet sekä rännit ovat säilyneet kyläläisten kunnostamana. Niskankosken ratasmylly Saunajärven kylässä on rakennettu 1947 ja aktiivikäytössä se on ollut vielä 1952. Joesta kivivallilla erotettu myllyuoma päättyy patoon. Vuonteen…
alue: 65.134319469,29.766145580 65.134535658,29.767890893 65.133303355,29.768887929 65.133050820,29.766748470 65.134319469,29.766145580
historia: Kainuuseen syntyi kotitarvemyllyjä asutuksen ja viljelyalan laajenemisen myötä. Niitä rakennettiin suuri määrä etenkin myllyveron lakkauttamisen (1885) jälkeen. Myllyjä laskettiin olevan 1800-luvun lopulla peräti 1210. Vesimyllyjä myöhemmin kotitarvemyllyinä yleistyivät ensin höyry-, sittemmin sähkö- tai traktorimyllyt. Kainuun myllyperinteen selvittämiseksi inventoitiin 1980-luvun alussa kaikkiaan 75 kotitarvemyllyä. Museoviraston käynnistämään korjausprojektiin niistä valittiin kolmetoista myllyä Hyrynsalmen, Kajaanin (Vuolijoen), Kuhmon, Puolangan, Ristijärven, Sotkamon, Suomussalmen ja Paltamon alueella. Myllyrakennukset, niiden laitteistot, vesirännit ja patolaitteet kunnostettiin 1989-1990. Osa Kainuussa säilyneistä myllyistä on nykyisin kotiseutuyhdistysten ja erilaisten seurojen ylläpitämiä.
kunta: k777
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ellin boksissa
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6529
temporal: 1950-luku
esittaja-musiikki: i915
esittaja-musiikki: i153
esittaja-musiikki: i6707
saveltaja: Kansansävelmä

Pääesikunta 70 vuotta 2.2.1988
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6918
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i115
kirjoittaja: i3720

Halinen, Simo
type: Ohjaaja

description: Kuvanveistäjä Eila Hiltunen
references: i7366
spatial: i7365

metadescription 6390
modified: 2010-02-02T16:42:53+0300

Tiirasaarentie
type: Katu
is part of: Lauttasaari
lat: 60.1554300420148
long: 24.8635550844474

metadescription 9228
modified: 2010-06-07T16:49:07+0300

Malmin lentoasema
type: Rakennus
alternative: Helsinki-Malmin lentoasema
alternative: Helsingin lentoasema
is part of: i74
is part of: i8498
lat: 60.2494152111842
long: 25.0454678594664

metadescription 6724
modified: 2009-08-05T17:53:06+0300

metadescription 1574
modified: 2010-11-20T14:45:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1319853~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319854~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319855~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319856~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319857~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1800753~S9*fin

metadescription 7199
modified: 2010-09-17T11:24:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1095300~S9*fin

metadescription 4695
modified: 2010-09-17T11:19:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1021136~S9*fin

Pakila
type: Kaupunginosa
is part of: i61
lat: 60.2450709898919
long: 24.9314630805412

Lind, Tuula
type: Kirjailija

Kyrön rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 60.702040368,22.745929792 60.703298563,22.751539993 60.702840474,22.751948175 60.702285516,22.750498087 60.701684414,22.747715127 60.701648431,22.746243964 60.702040368,22.745929792
kunta: k636
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9488
modified: 2010-12-02T15:39:51+0300

metadescription 6984
modified: 2010-01-19T15:03:27+0300

metadescription 2025
modified: 2010-09-17T11:18:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1428168~S9*fin

description: Åke Lindmanin lapsuudenkoti oli Sturenkatu 8:ssa (sittemmin purettu rakennus).
references: Åke ja hänen maailmansa
spatial: Sturenkatu 8

metadescription 9130
modified: 2010-09-17T11:28:58+0300

Koivun rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 66.169971132,25.211729164 66.168425792,25.201864793 66.168906896,25.201414585 66.170422124,25.211272827 66.169971132,25.211729164
kunta: k845
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Pohjoisalue - josta Kruunuhaka on saanut nimensä, eli se oli kruunun laidunmaata - sisältää ruutukaavan suurimmat ja pienimmät rakennusryhmät." (s.15)
description: - Vanha keskusta, asuintalot.
references: Helsingin jugendkorttelit
spatial: Kruununhaka

Halonen, Kalervo
type: Muusikko
alternative: Halonen, Kassu

Esplanadin puisto
type: Puisto
is part of: i6708
is part of: i6610
is part of: i33
lat: 60.1674586409919
long: 24.9478598128874

metadescription 7435
modified: 2010-02-02T15:32:27+0300

metadescription 9390
modified: 2010-09-02T15:24:37+0300

description: Jarkko Sipilän Takamäki-sarjan päähenkilö rikoskomisario Kari Takamäki.
references: i2487
relation: i7790

Malm, Lena
type: Kuvittaja

metadescription 9724
modified: 2011-07-29T14:58:59+0300

Vapaamuuraripöytä
type: MuuPaikka
is part of: Kluuvi
lat: 60.1758868376803
long: 24.9442816224288

metadescription 7695
modified: 2010-02-02T14:57:02+0300

Sokolovin talo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:04:15.596+00:00
modified: 2012-12-13T08:45:09.063+00:00
subject: p32363
kuvailu: Mansardikattoisen, kaksikerroksisen hirsirakennuksen rakennutti vuonna 1913 herra V. Sokolov. Sokolovin titteliksi mainitaan kirkonpalvelija. Viranomaiset kaatoivat seuraavana vuonna tontin aidan alueella tehtyjen vesijohtotöiden vuoksi, mutta Sokolov sai sentään hartaasti pyydettyään rakentaa aitansa uudelleen. Puuhuvilassa on merelle suuntautuvassa poikkipäädyssä kauniit, värilliset koristelasi-ikkunat. Rakennus vapautettiin Sotasaalis-Keskusosaston takavarikosta 24.12.1918. Viaporilainen kauppias Nikolai Galotshkin osti talon 10.6.1920, mutta myi sen jo seuraavan vuoden maaliskuussa helsinkiläiselle kauppias Oskar Merkellille 20 000 mk kauppahinnasta. Rakennus sai pitempiaikaiset asukkaat vasta 29.7.1926, kun Merkell myi talonsa 40 000 mk kauppahinnalla puutarhuri Eemil Koskiselle. Rakennus on edelleen saman omistajasuvun hallussa. Suku on muuttanut nimensä Hanhivaaraksi. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C I 14 Lähteet: MV SL Yksityistaloja koskevat asiakirjakopiot. KA VSA 15972. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Mansardikattoisen, kaksikerroksisen hirsirakennuksen rakennutti vuonna 1913 herra V. Sokolov. Sokolovin titteliksi mainitaan kirkonpalvelija. Viranomaiset kaatoivat seuraavana vuonna tontin aidan alueella tehtyjen vesijohtotöiden vuoksi, mutta Sokolov sai sentään hartaasti pyydettyään rakentaa aitansa uudelleen. Puuhuvilassa on merelle suuntautuvassa poikkipäädyssä kauniit, värilliset koristelasi-ikkunat. Rakennus vapautettiin Sotasaalis-Keskusosaston takavarikosta 24.12.1918. Viaporilainen kauppias Nikolai Galotshkin osti talon 10.6.1920, mutta myi sen jo seuraavan vuoden maaliskuussa helsinkiläiselle kauppias Oskar Merkellille 20 000 mk kauppahinnasta. Rakennus sai pitempiaikaiset asukkaat vasta 29.7.1926, kun Merkell myi talonsa 40 000 mk kauppahinnalla puutarhuri Eemil Koskiselle. Rakennus on edelleen saman omistajasuvun hallussa. Suku on muuttanut nimensä Hanhivaaraksi. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C I 14 Lähteet: MV SL Yksityistaloja koskevat asiakirjakopiot. KA VSA 15972. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14478317548406
long: 24.99224550724034

metadescription 493
modified: 2010-09-17T11:12:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1723003~S9*fin

Ylipormestarin virka-asunto
type: Rakennus
alternative: Brummerin talo
alternative: Aleksanterinkatu 14
is part of: i6353
is part of: i6721
is part of: i9390
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1686149551865
long: 24.9542369611047

description: Tarina tapahtuu enimmäkseen Kosmoksessa, jossa päähenkilö Itikka juo ja päiväunelmoi auto-onnettomuuden jälkeen.
references: Daydreamer
spatial: i6424

metadescription 827
modified: 2010-09-17T11:15:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1132179~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1094191~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1469521~S9*fin

metadescription 8146
modified: 2010-02-02T15:42:46+0300

Siuronmäki ja rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Siuronmäki ja Siuronkosken ympäristö asuinalueineen, rautatieasemineen ja teollisuusrakennuksineen on yksi Ylä-Satakuntaan 1900-luvun alussa muodostuneista liikenteellisistä ja teollisista solmukohdista. Koskivoiman partaalle kahden vilkkaan laivareitin ja rautatien yhtymäkohtaan rakentunut alue on asutus-, teollisuus- ja liikennehistoriallisesti poikkeuksellinen kokonaisuus. Siuronmäki sijaitsee Siuronkosken partaalla Kuloveden rannassa. Paikalla, jossa Siuronkoski laskee Kuloveteen, on asuttu jo kivikaudella. Alueen pohjoispuolella on Suur-Pirkkalan mahtavin linnavuori, joka on varustettu kivivallein. Siuronkoski on ollut tärkeä hallinnollinen raja. Siuronmäen tiheästi rakennettuun työväen asuntoalueeseen kuuluvat työnjohtajien asuinrakennukset vanhan Turun maantien varrella sekä jyrkällä kalliolle työläisten omatoimisen rakentamisen tuloksena syntyneet mökit. Nämä yhden perheen talot ovat sijoittuneet vapaasti mäen rinteille. Alueelle on 1900-luvun alussa rakennettu rukoushuone. Maisemallisesti kauniilla paikalla asutuksen laidalla, mäen juurella, on Siuron Tampere-Pori -radan asema ja sen monet rakennukset. Siuronkosken yli johtaa useassa vaiheessa rakennettu kuusiaukkoinen kivisilta.
alue: 61.477294297,23.330440952 61.478169319,23.339312916 61.477453011,23.339932538 61.476801734,23.340725167 61.476624702,23.341319942 61.476514995,23.342544319 61.476325383,23.343165970 61.475961533,23.343643665 61.475539019,23.343921221 61.475347269,23.344677753 61.475151323,23.346118265 61.475124552,23.347233510 61.473811153,23.346648923 61.474095889,23.339693333 61.472902037,23.333245288 61.472029202,23.320239189 61.472516177,23.315665364 61.474833351,23.315386269 61.474817723,23.320449866 61.475479053,23.321200289 61.475525434,23.322162056 61.476679613,23.322382937 61.477623314,23.323584522 61.478048779,23.324699044 61.478102331,23.325894056 61.477623896,23.326941992 61.477294297,23.330440952
historia: Siuronkoski oli historiallinen myllynpaikka jo ainakin 1400-luvulla. Rautatielinja Tampereelta Poriin valmistui vuonna 1895. Siuron rautatieasema rakennettiin samana vuonna mallipiirustusten mukaan V luokan asemaksi. Asemapäällikön jugendtyylinen asuinrakennus talousrakennuksineen rakennettiin 1908. Siuronkosken edustalle, Suoniemen kunnan puolelle perustettiin 1895 Reposaaren saha, joka siirtyi 1908 Kuljun kartanon omistukseen. 1910 kartanon omistaja perusti myös Kuljun sahan. Puuhiomon Siuronkosken Suoniemen puolelle kartano oli perustanut jo 1904. Rakennusta laajennettiin 1930-luvulla ja se muutettiin voimalaitokseksi 1956. Valkoiseksi rapattu funktionalistinen valssimylly valmistui 1936. Siuronmäen asuinalue syntyi Kuljun, Grönforsin ja valtion sahojen sekä kosken rantaan sijoittuneen massatehtaan, rautatien sekä Kyröskosken että Ikaalisiin suuntautuneitten laivayhteyksien vaikutuksesta. Alue rakentui 1900-luvun alussa ilman suunnitelmaa, kun Penttilän kylän Haukkalan talo vuokrasi maata Siuronkalliolta ja Kuljun kartano kosken toiselta puolelta työväen rakennusmaaksi. Rukoushuoneyhdistys rakennutti 1910 Siuron kalliolle rakennusmestari Heikki Tiitolan piirtämän rukoushuoneen, joka korjattiin ja vihittiin kirkoksi 1928.
kunta: k536
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hotelli Andrea
type: Fakta
content: Sotasyyllisyysoikeudenkäyntiin (1945-46) liittyen kerrotaan, että Aleksin varrella sijaitsi hotelli Andrea, joka oli tuolloin vielä puolivalmis. Millähän kohtaa Aleksia hotelli sijaitsi? Entä mitä hotellista ja sen toiminnasta tiedetään? Hotelli Andrea sijaitsi osoitteessa Aleksanterinkatu 46 A. Viimeinen elonmerkki siitä on Helsingin puhelinluettelossa 1958. Löytämämme Aleksanterinkatua käsittelevät teokset eivät mainitse mitään hotellitoiminnasta, joten Andrea ei liene ollut kovin tunnettu yleisön parissa. Tähän on varmaan vaikuttanut sekin, että hotellin alakerrassa on ollut liikehuoneistoja. Lisätietoa Aleksanterinkadusta: Aleksanterinkatu - katu Helsingin sydämessä / kuvat: Ilpo Okkonen : teksti: Asko Salokorpi. - Studio Ilpo Okkonen, cop. Puhvelista Punatulkkuun : Helsingin vanhoja kortteleita / Kaija Ollila, Kirsti Toppari. - Helsingin Sanomat, 1977.
language: fin
spatial: i6665
temporal: i110
temporal: 1950-luku

Liikuntatalo / Tykistön maneesi
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:39:41.764+00:00
modified: 2012-12-13T08:33:06.544+00:00
subject: p32100
subject: p33522
subject: kuntosalit
subject: teatteri
kuvailu: Tykistön maneesiksi vuonna 1904 valmistunutta taloa on itsenäisyyden aikana käytetty teatterina, urheilusalina ja ”Bio Vanikaksi” kutsuttuna varusmiesten elokuvateatterina. Vuoteen 1965 asti talossa toimi keittiö ja ruokala ja 1970-luvulta vuoteen 2000 työsiirtolan varasto.
historia: Muutos- ja kunnostustyöt Työsiirtolan varaston muutettua varikon alueelle kiireellisimpänä työnä aloitettiin pahasti notkolla olleen katon kattotuolien vahvistaminen. Suuren jännevälin vuoksi kattotuolit oli tehty järeästä puutavarasta. Jo pitkään kaivattujen sisäliikuntatilojen kunnostamisesta maneesiin käytiin neuvotteluja Helsingin kaupungin liikuntaviraston kanssa. Hanke päätettiin toteuttaa liikuntaviraston vetäytymisestä huolimatta. Liikuntasalin lisäksi rakennukseen tehtiin kuntosali ja puku- ja pesutilat. Tilat on vuokrattu yksityiselle yrittäjälle, joka järjestää mm. työhyvinvointiin liittyviä teemapäiviä. Toteutusvuodet: 2001–2005 Huoneistoala: 635m² Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Leena Häkli Rakentaja: Suomenlinnan työsiirtola/ Hannu Piiroinen LVIS-työt: Are Oy Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto P & P Manner Oy/ Pekka ja Bitumi Manner Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Pentinmikko Oy/ Juhani Pentinmikko LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy / Jukka Sainio Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Leo Maaskola Oy/ Timo Meskanen Antikvaarinen valvonta: Museovirasto/ Helen Rosén Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 81 rakennettiin tykistön maneesiksi vuosina 1903-1904. Suomenlinnan vankileirin aikaan 1918-19 talo oli teatterirakennuksena. Suurta salia on käytetty myös urheilusalina ja elokuvateatterina varusmiehille, johon viittaa sen saama nimi "Bio Vanikka". Keittiö ja ruokala olivat talossa vuoteen 1965 asti. Suomenlinnan työsiirtolan varasto on ollut talossa 1970-luvun vaihteesta lähtien. (Seija Linnanmäki 1994) Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1800-luvun lopulla N 255 Vuonna 1927 rakennusnumero C I 23 Lähteet: MV SL VIK 1173-1182. KA VSA 17057. Kuva: MV SL Valokuva neg.nro 943855. MV SL VIK C 1175 alkuperäinen asu. MV SL VIK C 1181 teatterin pohja ja leikkaus.
paikan tyyppi: p10428
lat: 60.14572049393322
long: 24.990351867675827

Luokkakokous
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i6820
spatial: i6354
spatial: i7688
spatial: i6459
spatial: i7686
temporal: i116
kirjoittaja: i7684
lisatietoa: Sanojen aika
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 7931
modified: 2010-02-02T14:39:24+0300

Valssi Helsingille
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114
esittaja-musiikki: i813
lisatietoa: 2. sija Ravintola Esplanadinkappelin sävellyskilpailussa 1976
saveltaja: Runne, Ossi

ampumatasanteet
created: 2012-05-24T07:01:13.684+00:00
modified: 2012-05-24T07:01:13.77+00:00

bibliographic citation: 'Kattoikkunoiden lävitse siivilöityi pilvisen päivän harmaata luonnonvaloa. Akateemisen kirjakaupan interiööri oli suunniteltu toriksi tai aukioksi jota ympäröi toista kerrosta kiertävä parveke; vaikutelman oli tarkoitus tuoda mieleen kreikkalaiset pylväskäytävät.' (s. 189)
description: Iris ja Nicholas tapaavat Akateemisen kirjakaupan kahvilassa.
references: i9693
spatial: Akateeminen Kirjakauppa

Mikkelin maaseurakunnan kirkko ja hautausmaat
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mikkelin maaseurakunnan kirkko on Intendentinkonttorin näyttävä tulkinta kansanrakentajien itäsuomalaisesta kaksoisristikirkosta. Kirkko on Mikkelin ruutukaava-alueen länsipuolella ympäristöstään kohoavalla laajalla kummulla. Alkuperäinen sisääntulotie on yhä hahmotettavissa maastossa. 1810-luvulla rakennettu kirkko on ensimmäinen akateemista arkkitehtuuria mukaileva Intendentinkonttorissa suunniteltu kaksoisristikirkko. Vesikatot ovat loivat ja ristikeskuksen yläpuolella kohoaa matala, ikkunoilla varustettu lanterniini. Empiretyylisessä ulkovuorauksessa on korostetut nurkat. Kirkon pohjoispuolella kohoava itäsuomalaista tapulityyppiä edustava kahdeksankulmainen tapuli on Matti Salosen johdolla rakennettu 1815. Kirkkotarhassa kirkon kaakkoispuolella on sankarihauta-alue. Pronssinen sankaripatsas Velvollisuus on vuodelta 1959 (Kalervo Kallio). Kirkon luoteispuolella on edelleen käytössä oleva hautausmaa. Lounaispuolella oleva kivinen pitäjänmakasiini vuodelta 1848 on muutettu 1959-1960 Suur-Savon museoksi. Kirkonmäellä on myös entinen pitäjäntupa, joka toimi 1912 asti maalaiskunnan kunnantalona. Kirkon itäpuolella on kiviaidan ympäröimä 1817 perustettu vanha hautausmaa. Korkeita kuusia kasvavalla puistomaisella alueella, joka jatkuu myös Otavankadun eteläpuolella (perustettu 1869), on säilynyt useita hautamuistomerkkejä.
alue: 61.687875569,27.253057142 61.688097380,27.254935992 61.687684268,27.256701602 61.687785827,27.257583595 61.688245758,27.257426121 61.688752284,27.260874336 61.687417780,27.262114222 61.687234820,27.261336102 61.686157292,27.262146880 61.685639252,27.259726411 61.686665903,27.258807298 61.685895424,27.254356851 61.685877392,27.254060303 61.685650958,27.252204149 61.686264898,27.251604336 61.686626834,27.252655464 61.687875569,27.253057142
historia: Mikkelin maaseurakunnan edellinen kirkkorakennus oli kirkonrakentaja August Sorsan johdolla 1750-luvulla rakennettu Savilahden pitäjän kirkko. Nykyisen Mikkelin Kirkkopuiston alueella sijainnut kirkko tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa 1806. Kirkonrakentaja Matti Salosen ehdotuksen pohjalta Charles Bassin Intendentinkonttorissa laatima suunnitelma on vuodelta 1811. Kirkko rakennettiin Salosen johdolla 1816-1817. Kirkon sisäseinät ja holvi saivat nykyisen lautaverhouksen ja uusrenessanssiin viittaavat rakennusosat ja ikkunat laajennettiin nykyiseen kokoonsa 1870. Korjauksen suunnitteli arkkitehti Constantin Kiseleff. Urkulehteri ja -fasadi ovat arkkitehti Georg Wileniuksen suunnittelemat. Vuonna 1928 kirkko uudistettiin arkkitehti Rafael Blomstedtin johdolla. Kirkon nykyasu on peräisin 1982 tehdystä restauroinnista (arkkitehtitoimisto Laiho, Pulkkinen, Raunio), ja sen lähtökohtana oli kirkon uusrenessanssiasun palauttaminen ja korostaminen.
kunta: k491
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kansojen halli
type: Fakta
content: Onko Helsingissä joskus jostain rakennuksesta käytetty nimeä Kansojen halli? Jouduimme tiedustelemaan asiaa Kaupunginmuseosta ja sieltä apu löytyikin. Kyseessä on ilmeisesti ollut 1960-luvun alussa Mäntymäen kentälle pystytetty C-Messuhalli eli Kansojen halli. Tätä lähes 150 metrin pituista ikkunatonta betonikolossia pidettiin Helsingin rumimpana rakennuksena, ja se purettiin 1975. Tieto löytyy teoksesta Hackzell, Kaija: Töölöntullin molemmin puolin. Helsingin vanhoja kortteleita 5 (s.172). Kirja löytyy monista Helmet-kirjastoista.
language: fin
spatial: i6417
temporal: i114
temporal: 1960-luku

Hankoniemen sotahistorian kohteet (Gustavsvärn)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hankoniemi lähisaarineen on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi ollut vuosisatojen ajan maan merenkululle ja puolustukselle strategisesti tärkeä alue. Suomenlahdelle pistävällä niemellä on sotahistoriallisia muistomerkkejä, linnoituksia ja puolustusjärjestelmiä 1790-luvulta, 1800-luvun alusta ja 1850-luvulta sekä 1910-luvulta. Viimeisimmän linnoitusvaiheen rakennelmat liittyvät neuvostoliittolaisten 1940-1941 vuokratukikohtaan ja suomalaisten vastaaviin puolustusjärjestelyihin. Gustavsvärnin, Gustav Adolfin ja Meijerfeltin saarilinnoitukset ovat osa ruotsalaista 1700-luvun lopun merilinnoitusketjua. Venäläiset ovat rakentaneet saarille 1800-luvun alussa ja 1850-luvulla linnoituslaitteita, jotka ovat Krimin sotaan 1854 liittyneiden räjäytysten jälkeen olleet harmaakiviraunioina. Parhaiten säilyneet linnoituslaitteet ovat Gustavsvärnissä, jossa 1700-luvun linnoitusraunion muurien sisäpuolella yhdessä puisen radiomajakan kanssa on myös betonista paikalla valettu majakka sylinterimäisine loistotorneineen. Mantereella oleva Harparskog-linja on puolestaan suomalaisten Neuvostoliitolla ollutta aluetta vastaan rakentama kantalinnoitettu pääpuolustuslinja ja se erottuu yhä hyvin maastossa. Linja kulkee niemen poikki Skogbyn sahalta Skogbyn entisen rautaruukin läheisyyteen ja rakentuu betonisista korsuista, konekivääripesäkkeistä, taisteluhaudoista ja kivisistä panssariesteistä.
alue: 59.802068305,22.944103444 59.800170682,22.945441760 59.799302210,22.944238163 59.799356241,22.942058722 59.800589605,22.941167483 59.801811652,22.941838909 59.802068305,22.944103444
historia: Hankoniemeen, meriliikenteen solmukohtaan, tehtiin turvalaitteita jo varhain. Niemen kärkeen rakennettiin tiettävästi ensimmäisen kerran 1600-luvun lopussa joidenkin tykkien kenttälinnoite. Brunerskärin skanssi lienee sijainnut Tulliniemellä, jonka eteläisin kohta tunnettiin tuohon aikaan Skansholmenin nimellä. Jonas Månzonin merikirja vuodelta 1644 mainitsee Hangon sisääntuloväylällä Eldskärin, joka sai nykyisen nimensä Gustavsvärn (Kustaanvarustus) 1700-luvun loppupuolella. Kolmelle saarelle, Gustavsvärn, Gustav Adolf ja Meijerfeldt, rakennettiin merilinnoitus osana Ruotsin merilinnoitusketjua. Gustavsvärnille ja Gustaf Adolfille rakennettiin bastionijärjestelmään perustuneet, ulko- ja saaristoväylän sulkemiseen sekä kaupungin sataman suojaamiseen tarkoitetut linnoitukset. Pienempiä varustuksia rakennettiin Meijerfeldtin saarelle. Ensimmäinen kantalinnoitussuunnitelma valmistui 1792. Töihin ryhdyttiin Kustaa III:n sodan aikana 1789. Tuolloin rakennetut kenttälinnoitukset korvattiin 1790-luvulla rakennetuilla, majuri G.H. von Kiertingin hahmottelemilla, mutta varsinaisesti kapteeni Carl Nycanderin suunnittelemilla linnoituksilla. Nycanderin suunnitelmia ei kuitenkaan viety päätökseen, vaan työt jäivät kesken. Venäläiset jatkoivat saarilla ruotsalaisten käynnistämiä linnoitustöitä 1808-1809 ja uudestaan Krimin sodan alla 1850-luvulla. Itämaisen sodan aikana linnoitus puolustautui 1854 onnistuneesti englantilais-ranskalaista laivasto-osastoa vastaan. Siitä huolimatta Venäjän sodanjohto räjäytti kolmen saaren linnoituslaitteet elokuussa 1854, minkä jälkeen ne ovat olleet raunioina. Venäjä käynnisti 1910-luvun alussa Suomenlahdella Pietari Suurelle nimetyn laajan merilinnoituksen rakentamisen torjuakseen Preussin mahdollisen hyökkäyksen Pietariin. Suomenlahden suun pohjoisrannikolle rakennettiin ulompi asema, jonka linnakkeet ovat paitsi Russarössä, myös Utössä ja Örössä. Hankoniemen neuvostotukikohdasta sovittiin Moskovan rauhassa 13.3.1940. Koska tukikohdan päätoimin…
kunta: k078
paikan tyyppi: majakka
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 4064
modified: 2010-09-17T11:11:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1797215~S9*fin

Onnela, ravintola
type: Ravintola
alternative: Helsinki Onnela
is part of: Kamppi
lat: 60.1694177055304
long: 24.9290745961445

Kassila, Matti
type: Ohjaaja

description: 'Paul Sinebrychoff onnistui hankkimaan monia hienoja teoksia ruotsalaisten kerääjien ja Tukholman Nationalmuseumin nenän edestä.' (s. 147)
references: i7429
spatial: i7428

metadescription 6353
modified: 2009-07-14T11:32:46+0300

description: Elämäkertaromaani Munkkiniemessä asuneesta kirjailija ja kääntäjä Juhani Konkasta.
references: Johanneksen tunnustukset
spatial: Munkkiniemi

Asemaravintola
type: Ravintola
is part of: Kluuvi
lat: 60.1709241337116
long: 24.9415220536828

bibliographic citation: ' - Kierretään vaikka taitelijakukkulan kautta ja mennään sitten uurnalehtoon. Haluan näyttää sinulle jotain.' (s. 140)
description: Samuel ja Johanna käyvät kävelyllä hautausmaalla.
references: i9852
spatial: i6609

metadescription 8642
modified: 2010-09-17T11:27:51+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1687103~S9*fin

Pastori Jussilaisentie 3-5
type: Rakennus
alternative: Tolarintie
is part of: i7
lat: 60.2262715860009
long: 24.8929664049343

Lylyn rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 61.884354083,24.480257756 61.883687361,24.480079088 61.883804648,24.478330232 61.884249157,24.478438175 61.884299745,24.477597269 61.885871687,24.477924821 61.885870596,24.478227797 61.886267107,24.478435901 61.886217614,24.478973881 61.884454971,24.478643449 61.884354083,24.480257756
kunta: k177
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6947
modified: 2010-09-17T11:24:00+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070229~S9*fin

metadescription 1797
modified: 2010-02-10T15:54:27+0300

ylin pääsymaksu (EUR)
type: DatatypeProperty
comment: Hinta kokonaislukuna euroissa.
domain: pääsymaksu
label: entry fee maximum (EUR) @en
range: string

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Vallikallio)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.225567834,24.815574051 60.225848118,24.814941437 60.226493015,24.815000940 60.226570622,24.819487326 60.226233895,24.820151219 60.225510283,24.819302111 60.225541932,24.815887890 60.225567834,24.815574051
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k049
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kasarmi
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingfors-traktens fågelfauna
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7027
temporal: i107
kirjoittaja: i3928

description: "Paciuksen juhla" (Helsingfors Tidningar 23/23.3.1859); Topelius kertoo Paciuksen 50-vuotisjuhlista 19.3.1859.
references: i4912
relation: i7997

Helsinki yleisesti
type: MuuPaikka
is part of: i9026
is part of: i9062
is part of: i9408
is part of: i9526
is part of: i9061
is part of: i9333
is part of: i9434
is part of: Kaarlenkuja
lat: 60.0017755335588
long: 24.0530989702467

metadescription 7064
modified: 2010-02-02T15:19:37+0300

bibliographic citation: "- Meidän pomo kerto Ilta-Sanomissa, että sen tulos Cooperin testissä on reilusti yli neljä kilsaa. - Älä puhu paskaa. Ei voi olla totta. - Joo niin se sano. Meidän kahvitauko kestää kakstoista minuuttia. Siinä ajassa kun me käydään Kauppatorilla kahvilla, pomo ehtii kävellä Palacesta Stadikalle ja takas. Sumaselta kului pari iltapäivää rattoisasti olutta lipitellen. Pöydän keskushahmo oli ilman muuta yli kahdeksankymppinen herrasmies Burre. Mainio mies. Hän raatoi aktiiviaikoinaan aamupäivät toinen toistaan vaativammissa tehtävissä. Lounas nautittiin aina Kämpissä. Sitten taas seuraavana aamuna töihin. Nuoremmatkin miehet näyttivät nyt omaksuneen saman rytmin. Cantina Westin erikoisuus oli puulattialla korkokengissä kopistelevat tammalaumat. Niitä velloi terassille ja takaisin. Sumanen viihtyi."
references: Kononen ja contract killer
spatial: i8478

Hietaniemen hautausmaat
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lapinlahdessa, Hietaniemessä ja Taivallahdessa sijaitsee laaja ja ainutlaatuinen eri uskontokuntien hautausmaakokonaisuus. Hautausmaat ilmentävät Helsingin kaupunkihistorian kehitystä sekä hautausmaa-, muistomerkki- ja puistosuunnittelun ihanteita 1800-luvun alusta nykypäivään. Hietaniemen evankelis-luterilaista hautausmaata vaalitaan kansallishautausmaana ja sinne on haudattu tieteen ja taiteen, kulttuuri- ja talouselämän sekä valtionhallinnon merkkihenkilöitä. Hautausmaiden vanhin osa on etelässä sijaitseva Lapinlahden hautausmaa. Siellä ovat rinnakkain 1800-luvun alkupuolella perustetut ortodoksien, islaminuskoisten ja juutalaisten hautausmaat, jotka ovat syntyneet Viaporin linnoituksen suuren monikansallisen sotilaskeskittymän takia. Lapinlahden hautausmaista vanhin on ortodoksinen hautausmaa, jonne on haudattu mm. Viaporin päällystöä sekä ortodoksisen seurakunnan jäseniä. Lapinlahden ortodoksisen hautausmaan länsipuolella on Suomen sotaväen ja Islam-seurakunnan hautausmaat sekä vanha juutalainen hautausmaa. Helsingin vanhin käytössä oleva, alaltaan lähes 30 hehtaarin laajuinen evankelis-luterilainen hautausmaa on rakentunut kolmessa päävaiheessa: vanhin osa on heti ortodoksisen hautausmaan pohjoispuolella oleva tiivis nk. Lapinlahden hautausmaa 1800-luvun alusta, seuraavaksi on perustettu Lapinlahden rantaan ja Hietaniemenkadulle ulottuva nk. uusi alue, jonka puutarhataiteellisesti monipuolinen kokonaisuus on rakentunut keskellä kulkevan suoran tien ”Stora gången” molemmin puolin. Alueista nuorin on Hietaniemen kärkeen 1930-luvulla perustettu muotopuutarhatyyliin toteutettu Hietaniemen alue, jonne myös sankarihaudat on sijoitettu ja jossa vanhan keskikäytävän päätteenä on siunauskappeli kolumbaarioineen. Hietaniemen evankelis-luterilainen hautausmaakokonaisuus on muodostunut vähitellen, uusia hautakortteleita on suunniteltu ja otettu käyttöön tarpeen mukaan. Eri aikoina perustettujen kortteleiden ilmeeseen ovat vaikuttaneet käytännölliset hautaamista koskevat n…
alue: 60.169797093,24.920678112 60.167120825,24.921112470 60.166696597,24.921033148 60.164778440,24.921134605 60.164658876,24.916679726 60.164533118,24.914565866 60.165983165,24.914324413 60.166085142,24.916524742 60.169337477,24.916043418 60.170644182,24.910584321 60.170185254,24.907584197 60.170465253,24.906088292 60.171803495,24.903951258 60.172309256,24.904171162 60.172513993,24.904703864 60.173428859,24.907887897 60.173875276,24.908376577 60.174270080,24.909089473 60.174494922,24.909679241 60.174696523,24.910418871 60.175007196,24.911480741 60.174842790,24.912274115 60.174723180,24.913483592 60.174595186,24.915022314 60.174435916,24.914979337 60.173633965,24.914831117 60.172964881,24.914885877 60.171938012,24.915818876 60.171161266,24.916148314 60.169797093,24.920678112
historia: Ennen hautausmaiden perustamista Hietaniemeen Viaporin linnoituksen vainajat haudattiin vuodesta 1809 Bulevardin varrella sijainneeseen venäläiseen sotilashautausmaahan, joka oli käytössä 1810-luvun puoliväliin. Hietaniemen hautausmaiden vanhimpiin kuuluvat Lapinlahden eri uskontokuntien vierekkäiset hautausmaat perustettiin alkujaan Viaporin linnoituksen tarpeisiin. Vuonna 1815 käyttöönotettu ortodoksinen hautausmaa perustettiin upseereita ja päällystöä sekä ortodoksista papistoa ja siviilejä varten. Helsingin ortodoksinen seurakunta perustettiin 1827. Viaporin vainajat haudattiin alueen itäpuolelle ja seurakunnan jäsenet länsipuolelle. Hautausmaalle rakennettiin Pyhän Eliaan kappeli (1851) ja arkkitehti Ivan Kudrjavzevin suunnittelema Profeetta Eliaan kirkko (1954). Lapinlahden ortodoksihautausmaan länsipuolelle tuli 1833 evankelis-luterilainen hautausmaa Venäjän armeijan suomalaisille joukoille. Kaartin seurakunnan 1914 lakkauttamisen jälkeen alueelle alettiin haudata seurakuntaan kuuluneiden jälkeläisiä sekä jääkäreitä. Viereinen islaminuskoisten hautausmaa perustettiin 1830-luvulla Viaporin turkinsukuisille tataareille. Virallisesti islamilainen hautausmaa otettiin käyttöön 1871. Uskonnonvapauslain 1922 jälkeen muslimit perustivat 1925 Islam-seurakunnan ja hautausmaa on turkinsukuisen tataariyhteisön käytössä. Islamilaisen hautausmaan vieressä on Viaporin juutalaisia varten perustettu vanha juutalainen hautausmaa. Ortodokseja, miehistöä ja aliupseereita, haudattiin erilleen Taivallahden rannalle 1826 perustettuun sotilashautausmaahan. Venäläisen sotaväen ja Töölön sotasairaalan tarpeisiin luovutettu hautausmaa oli käytössä itsenäisyyden alkuaikoihin saakka. Helsingin maistraatti luovutti 1828 "kristityn luterilaisen uskonnon täkäläisille tunnustajille" hautausmaan ortodoksisen hautausmaan naapurista. Hautausmaa korvasi nykyisen Vanhan kirkon puistossa sijainnutta täyteen haudattua Kampin hautausmaata. Lapinlahteen 1872 valmistuneen kappelin suunnitteli arkkiteh…
kunta: k091
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Löytöretki Helsinkiin
type: Tietokirja
language: swe
language: MuuKieli
language: fin
spatial: i16
spatial: i6714
spatial: i7161
spatial: i7160
spatial: Sinebrychoffin puisto
spatial: i7164
spatial: Mechelinin aukio
spatial: i7169
spatial: Pääskylän puisto
spatial: i7162
spatial: i7165
spatial: i7163
temporal: i116
kirjoittaja: Donner, Julia
kirjoittaja: Eskola, Taneli

Maailmanpyörä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6736
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: Ekelund, Sara

metadescription 9353
modified: 2010-08-03T09:28:40+0300

Selén, Kari
type: Kirjailija
alternative: Kari Selén

Lindh, Johan Erik
type: Taiteilija

metadescription 7658
modified: 2010-02-02T15:39:53+0300

Osuusliikkeiden ja teollisuuden Sörnäinen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin Sörnäisissä sijaitsevat Elannon ja Osuustukkukaupan (OTK) monumentaaliset punatiiliset hallintorakennukset ja niihin liittyvät elintarviketeollisuuden tuotantolaitokset kuvastavat osuusliikkeiden asemaa ja toimintaa 1900-luvulla. Vahva symbolimerkitys on erityisesti Hämeentien varressa kaupunkikuvallisina kiintopisteinä toimivilla hallintorakennuksilla. Sörnäisten rantaan ulottuvat teollisuuskorttelit ovat tärkeitä elintarviketuotantoa ja vähittäismyyntiä varten rakennettuja teollisuushistoriallisia ympäristöjä. Alueella on säilynyt rakennuksia sen varhaisesta, jo 1800-luvulla alkaneesta teollistumisesta. Aatteelliset osuusliikkeet Elanto ja OTK ovat suurimman osan 1900-lukua toimineet vierekkäin Hämeentien ja Sörnäisten rantatien välissä. Korkeiden punatiilisten pääkonttoreiden tornit kulmatonteilla osoittavat Hämeentien varrella osuusliikkeiden kortteleiden alku- ja päätepisteen. Molempien keskeisimmät hallinto- ja teollisuusrakennukset ovat arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelemia. Valtakunnallisen keskusliikkeen OTK:n korttelin merkittävin säilynyt rakennusryhmä haarautuu Hämeenkadun ja Käenkujan kulmassa, jossa kohoaa 1933 valmistuneen entisen pääkonttorin pyöreäpäätteinen, yhdeksänkerroksinen funktionalistinen torniosa. Käenkujalla ovat 1940-luvulta margariinitehdas, teknokemiallinen tehdas ja kahvipaahtimo. Pääkaupunkiseudun osuuskaupan Elannon kulman osoittava torni puolestaan liittyy klassistiseen kahdeksankerroksiseen, 1928 valmistuneeseen hallintorakennukseen, jonka muurimainen seinä jatkuu Kaikukadun varrella. Elannon korttelissa ovat mm. Elannon vanhin leipomo vuodelta 1907, Vähäkallion suunnittelemat suurleipomo ja seitsenkerroksinen keskusvarasto 1920-luvulta. Viljasiilot ja kasvisvarasto ovat 1930-40-luvuilta. Korttelin vanhin rakennus on entinen tulitikkutehdas vuodelta 1874. Kolmannessa teollisuuskorttelissa Sörnäisten rantatien varrella ovat mm. ruokarasvoja tuottanut Kokos Oy, rakennuksen vanhin osa vuodelta 1911, sekä Kone Oy, Oy Go…
alue: 60.186173962,24.961251394 60.184954578,24.966222726 60.184205780,24.964320284 60.184041915,24.963456884 60.183811203,24.962597627 60.183654554,24.962204175 60.183227265,24.961626005 60.182650125,24.961090603 60.182185770,24.960817081 60.181544280,24.960453594 60.181443461,24.960426385 60.180429806,24.958708751 60.181092135,24.957172577 60.181368982,24.957759999 60.181207447,24.958139712 60.181610653,24.958704723 60.181773714,24.958388563 60.182537762,24.960015715 60.183217659,24.958283563 60.184526261,24.960107942 60.185339918,24.960968506 60.186173962,24.961251394
historia: Tuotantolaitosten rakentaminen suunnattiin 1800-luvulla esteettisistä syistä ja palovaaran takia kaupunkirakenteen ulkopuolelle. Varhaisia Sörnäisten teollisuuslaitoksia olivat 1842 perustettu Andsténin fajanssi ja kaakelitehdas, joka sijaitsi OTK:n korttelissa, ja 1874 rakennettu ja rakennuksena Elannon korttelissa säilynyt tulitikkutehdas. Tätä ennen Sörnäisten rannassa oli ollut ainoastaan huvilapalstoja. Teollistumista vauhditti Sörnäisten sataman perustaminen ja Pasilasta satamaan rakennettu rautatie, joka avattiin liikenteelle 1863. Pääkaupungin tieliikenteen toinen pääväylä Itäinen Viertotie (Hämeentie) rajasi rakentamisestaan 1850 alkaen teollisuuden ja työväen asuinalueita: teollisuustyöpaikat keskittyivät tien itäpuolelle Sörnäisten sataman ja rautatien ulottuville ja työväestön asuinpaikat tien länsipuolelle. Osuusliike Elanto ja Helsingin Osuuskauppa syntyivät kansainvälisen osuustoiminnan suomalaisina vastineina 1900-luvun alussa. Suomalaisen osuustoiminnan käynnisti siirtyminen agraariyhteiskunnasta teollisuuden ja kaupankäynnin yhteiskuntaan. Muuttoliike suuntautui maalta kaupunkeihin. Osuusliike Elanto, pääkaupunkiseudun osuuskauppa, perustettiin 1905 leipomoalan tuotanto-osuuskunnaksi. Sörnäisistä, läheltä satamaa ja työväestön asuntoalueita hankittiin Hämeentien varrella oleva tontti 1906. Aikaisemmin tontilla olivat toimineet mm. saippuatehdas ja tulitikkutehdas. Ensimmäinen tuotantorakennus, leipomo, valmistui 1907. Elanto laajeni pian laaja-alaiseksi kulutusosuuskunnaksi, joka perusti mm. pääkaupunkiseudulle leipä- ja maitokauppoja lähes jokaiseen kaupunginosaan. Sörnäisten tontin tuotanto-, varasto- ja hallintorakennukset rakennettiin 1906-1955. Keskeiset rakennukset valmistuivat 1920- ja 1930-luvuilla ja pääosan niistä suunnitteli arkkitehti Väinö Vähäkallio. Hänen kokonaissuunnitelmaksi laatima korttelisuunnitelma toteutui vain osittain. Tontin kaakkoisreunalla oleva kaareva Lintulahdenkujan linjaus myötäilee vanhaa rantaviivaa. Elannon tuota…
kunta: k091
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

pajat
created: 2012-05-25T05:59:38.35+00:00
modified: 2012-05-25T05:59:38.535+00:00
preferred label: smithies @en
preferred label: smedjor @sv

Niku, Risto
type: Kirjailija

Mikan Mesta
type: Ravintola
is part of: i74
lat: 60.2506672546598
long: 25.0059643456239

metadescription 7300
modified: 2010-02-04T16:41:56+0300

metadescription 456
modified: 2010-09-17T11:13:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1655868~S9*fin

metadescription 8109
modified: 2010-02-02T18:51:15+0300

Rauhala, Jorma
type: Kirjailija

metadescription 7560
modified: 2010-02-04T16:47:42+0300

bibliographic citation: "Helsinki oli paljas ja avara paikka. Turvekattoiset harmaat hirsitalot painautuivat viluissaan laakson pohjaan ja sen molemmin puolin kohoavien mäkien rinteille. Ne näyttivät vielä matalammilta kuin tavallisesti. Lautakattoinen puukirkko ja raatihuone torneineen kohosivat vähän muita taloja korkeammalle. Ainoa muhkea talo oli kuninkaankartano kosken partaalla erillään kaupungista." (s. 16)
references: i1278
spatial: Helsinki yleisesti

Korhonen-Wälmä, Ulla
type: Kirjailija

metadescription 8369
modified: 2010-01-05T16:56:48+0300

Turkulainen Helsingis
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i1023
saveltaja: Sting

description: Maarit Verrosen novellikokoelman Keihäslintu niminovellissa nainen kiinnostuu sukupuuttoon kuolleen siivettömänruokin kohtalosta ja kiertää Euroopan museoissa nähdäkseen lajin täytettyjä yksilöitä ja säilyneitä munia. Hän aloittaa Helsingin Luonnontieteellisestä museosta, jonka kokoelmissa on siivetönruokin muna.
references: i8003
spatial: Luonnontieteellinen museo

Unajan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Unajan kylän tielinjaus, maatilojen rakennukset ja mäkirinteen pienasumukset kuvastavat rannikolle muodostuneen kyläkokonaisuuden kehitystä. Unajan kyläasutus on asettunut tiiviisti Unajanlahden pohjukkaan, vanhan maantien varrelle. Kylän pellot ovat Unajanjoen halkomalle tasangolla, jota rajaavat metsäiset kalliomäet. Parhaiten säilyneitä kylän rakennuksista ovat Takalan, Rantalan, Tupalan, Lähtelän, Pukkalan ja Helon rakennusryhmät. Mäenrinteessä oleva Takalan tila on rakennettu lähes umpipihan muotoon, päärakennus on 1850-luvulta. Rantalan päärakennus on 1800-luvun alkupuolelta ja luhti 1850-luvulta. Unajan nuorisoseuran rakentama seurantalo rakennettu 1912 ja laajennettu 1950- ja 1970-luvulla. Unajanjoen yli johtaa 1800-luvulla rakennettu kaksiaukkoinen kivisilta lähellä Unajan keskiaikaista satamapaikkaa. Kylän eteläpuolella mäkeä ylöspäin mentäessä asutus muuttuu pienijakoisemmaksi. Mäen laella olevan Unajan kansakoulu valmistui 1893. Valtatie jakaa Unajan kulttuurimaiseman kahtia.
alue: 61.073351260,21.514460208 61.070767369,21.506502174 61.075665038,21.490241789 61.079410346,21.493861667 61.084485245,21.511163998 61.083948601,21.515024399 61.081222912,21.516657120 61.080195331,21.522039066 61.078657817,21.531252754 61.078195875,21.535125020 61.075071501,21.538203024 61.073355833,21.530272554 61.068856023,21.528583590 61.063923531,21.525636829 61.063552887,21.524525310 61.063028025,21.522230853 61.063510217,21.519107441 61.064935284,21.516289668 61.070621613,21.518732021 61.072796160,21.518421178 61.073351260,21.514460208
historia: Unajan kylän asutus on peräisin varhaiskeskiajalta. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla kylässä oli viisitoista taloa. Kylä sijaitsi keskiajalla Unajanlahden rannalla ja kylässä oli satama. On myös esitetty että Unaja olisi Rauman kaupungin edeltäjä. Rauma esiintyy eräissä lähteissä on nimellä Unio ja 1540-luvulla Rauman porvarit omistivat Unajan kylästä puolet.
kunta: k684
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kyla
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Eero Haapanen: Punainen Vanhankaupunginlahti
references: i4998
spatial: Kivinokka

metadescription 8011
modified: 2010-02-02T15:42:39+0300

bibliographic citation: Lauttasaaren yhteiskoulun rakennus olisi voinut sijaita missä päin Suomea tahansa. Samanlaisia rumia tiililaatikoita oli koko maa täynnä. Ison tuulikaapin molemmin puolin sijaitseviin lasivitriineihin oli ryhmitelty muistoja koulun urheilusaavutuksista vuosikymmenten varrelta, pokaaleja, mitaleja, viirejä, joukkueiden ryhmäkuvia. Seinän viereinen vitriini esitteli täytettyjä lintuja ja pikkunisäkkäitä. Ne näyttivät vanhoilta ja pölyisiltä.
description: Piritta ja Hannamai käyvät Lauttasaaren yhteiskoulua. Kirjassa kuvataan sekä koulunkäyntiä että osittain koululla tapahtuvaa rikoksen selvittelyä.
references: Hinnalla millä hyvänsä
spatial: i8515

Inhan patruuna. Historiallinen romaani.
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
relation: i8107
spatial: i7384
spatial: i7561
temporal: i106
temporal: i107
temporal: i110
temporal: i108
temporal: i109
kirjoittaja: Ranta, Matti

Kruunuvuoren huvila-alue
type: Fakta
content: Jollas on nykyisin eräs halutuimpia ja arvoltaan kalleimpia asuinpaikkoja. Muistan kuitenkin nuoruudestani 1940-50-luvuilta, että Jollas oli kommunistien kaupunginosa, koska joko SKDL tai Suomen Kommunistinen Puolue omisti sieltä maata ja oli rakennuttanut Jollaksen koillisosaan puutaloja, joissa "aatteen ihmiset" asuivat. Oliko alue jotenkin entistä Neuvostiliitolle rauhansopimuksessa siirrettyä saksalaisomaisuutta, vai miten kommunistit saivat alueen haltuunsa? Vieläkö talot ovat olemassa ja kuka ne nykyisin omistaa, jos ne vielä ovat tallella? Helsingin Sanomien arkistosta löytyi artikkeli, joka koskee Laajasalon Kruunuvuoren huvila-aluetta, joka on ollut Neuvostoliiton omistuksessa. Artikkelissa kerrotaan: Kruunuvuoren huvila-alueen alkujaan hankki vuonna 1905 omistukseensa suomalaisen kansakoululaitoksen perustajan Uno Cygnaeuksen poika Jacob Cygnaeus. Vuonna 1914 maat osti Cygnaeusten suvulta saksalainen kauppaneuvos Albert Goldbeck-Löwe. Kruunuvuoren huvila-aluetta kutsutaan yhä myös Kissingeksi Goldbeck-Löwen yhtiön mukaan. Kun Saksa hävisi toisen maailmansodan, Ulkomaisen omaisuuden hoitokunta siirsi saksalaisomistuksessa olleen Kruunuvuoren Neuvostoliitolle. Huviloissa juhlivat tuon jälkeen neuvostoliittolaiset ja suomalaiset kommunistit. Vuonna 1955 Palkki Oy:n perustaja, Palkkiyhtymän nykyinenkin toimitusjohtaja, vuorineuvos Aarne J. Aarnio osti alueen Neuvostoliitolta. Artikkeli on julkaistu Helsingin Sanomissa 20.8.2001 otsikolla: "Surullinen huvila-alue raunioituu Helsingin sydämessä - Satavuotiaat, raunioituneet Kruunuvuoren puuhuvilat jäivät maapolitiikan jalkoihin". Artikkelin lähteenä on käytetty Helsingin kaupunginmuseon keräämää aineistoa Kruunuvuoren huviloista. Kannattaa siis ottaa yhteyttä myös Helsingin kaupunginmuseoon, mikäli haluaa tietää enemmän alueen historiasta. Laajasalo-Degerö Seura ry:ssä toimii pro Kruunuvuori-liike, aktiivijäsenet tietävät myös alueen historiasta, yhteystiedot: http://www.laajasalo.net/ Jollaksen historiasta löyt…
language: fin
spatial: i7721
temporal: i110
temporal: 1950-luku

Kruununhaka vai Kruunuhaka?
type: Fakta
content: Kumpi on oikein: Helsingin Kruununhaka vai Kruunuhaka? Se on Kruununhaka, ruots. Kronohagen. Kruununhaan nimi juontuu nykyisen Rauhankadun tienoilla sijainneesta entisestä tykistöhevosten laitumesta. Puheessa kaupunginosaa kyllä yleensä kutsutaan Kruunuhaaksi - tai sitten Krunikaksi tai Krunaksi.
language: fin
spatial: Kruununhaka
temporal: i116

Vaja B57b
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T10:02:59.192+00:00
modified: 2012-11-29T09:26:10.201+00:00
subject: p36222
kuvailu: Ahto Sippola rakensi talousrakennuksen B 57b nykyiselle paikalleen asuinrakennuksen B 57 pihaan vuonna 1986. Työssä käytettiin hyväksi vanhan tallin kylkeen rakennetun liiterin ja puuseerivin seinä- ja kattolaudat. Entiset puuseen ovet ovat nyt talousrakennuksen varastoliiterien ovina. Puuseerivin on alunperin rakentanut rakennusmestari Kullervo Sippola 1930-luvulla. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Aiempi rakennusnumero (talli) B 59 Lähteet: Rannema, Sirkka, 1985. Suullinen tiedonanto.
historia: Ahto Sippola rakensi talousrakennuksen B 57b nykyiselle paikalleen asuinrakennuksen B 57 pihaan vuonna 1986. Työssä käytettiin hyväksi vanhan tallin kylkeen rakennetun liiterin ja puuseerivin seinä- ja kattolaudat. Entiset puuseen ovet ovat nyt talousrakennuksen varastoliiterien ovina. Puuseerivin on alunperin rakentanut rakennusmestari Kullervo Sippola 1930-luvulla. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Aiempi rakennusnumero (talli) B 59 Lähteet: Rannema, Sirkka, 1985. Suullinen tiedonanto.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.14183752510473
long: 24.986355376243637

metadescription 8271
modified: 2010-02-02T14:20:35+0300

metadescription 73
modified: 2009-04-29T08:22:14+0300

Webb, Jimmy
type: Muusikko

metadescription 8605
modified: 2010-09-17T11:27:46+0300

Jalkapallon SM-sarjan helsinkiläisjoukkueet 1970-luvulla
type: Fakta
content: Kuinka monta helsinkiläisjoukkuetta pelasi jalkapallon SM-sarjassa 1970-luvulla? Esimerkiksi teoksessa "Jalkapallon pikkujättiläinen" on lueteltu Suomen mestarit ja sarjataulukot loppupisteineen vuosina 1908 - 2002. Näiden taulukoiden pohjalta laskin SM-sarjaa 1970-luvulla (1970-1979) pelanneen neljän helsinkiläisjoukkueen: HIFK (1970-72), HJK (1970-79), Ponnistus (1973) ja Kiffen (1977-78). Lähdeteos sisältää parin, kolmen tiiliskiven (noin 500 sivua) verran tietoja ja tilastoja suomalaisesta ja kansainvälisestä jalkapallosta, joten teokseen kannattaa tutustua muutenkin.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i114

metadescription 6576
modified: 2010-01-19T15:01:31+0300

metadescription 8865
modified: 2010-03-29T18:54:44+0300

Anttolan kirkonmäki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Anttolan kirkonmäki on pitäjän kirkon ympäristöön 1870-luvulla ja 1950-luvulla syntynyt kokonaisuus, joka kuvastaa pienen pitäjän itsehallintoa ja hyvinvointipalvelujen järjestämistä. Anttolan kirkonmäki sijaitsee Saimaan lahdelta jyrkästi nousevalla, mäntymetsää kasvavalla rinteellä. Anttolan päätytornillinen ristikirkko on rakennettu 1870-1871. Kirkon sisätilojen nykyinen asu on peräisin arkkitehti Alvar Aallon suunnitelmien mukaisesta korjauksesta 1924-1926. Kirkonmäen alarinteessä on 1870-luvun kivinen lainajyvästö pitäjän itsenäistymisen ajalta ja sen alapuolella ensimmäinen hautausmaa. Sodanjälkeisen jälleenrakennuskauden kunnantalo, pappila, seurakuntatalo, terveystalo ja lääkärintalo muodostavat arkkitehtuuriltaan yhtenäisen rivistön kirkonmäelle.
alue: 61.581351330,27.645313687 61.581441378,27.643596504 61.583095130,27.640413355 61.583913193,27.640700327 61.584145183,27.643652512 61.583405564,27.646584371 61.582692185,27.646446663 61.582378864,27.646421504 61.582195519,27.647230488 61.581346635,27.646915532 61.581759123,27.645595825 61.581351330,27.645313687
historia: Anttolan seurakunta muodostettiin neljän emäpitäjän, Mikkelin, Juvan, Puumalan ja Ristiinan, reuna-alueista 1867, jolloin myös tehtiin ensimmäiset päätökset oman kirkon rakentamisesta. Päätytornillinen ristikirkko rakennettiin Juvan aiemman kirkon hirsistä, ja se valmistui 1871 rakennusmestari Henrik Fagerlundin johdolla. Tontin lahjoitti Anttolanhovin omistaja, eversti Rosenberg. Kaksi vuosikymmentä myöhemmin kirkon kattoa muutettiin, rakennus vuorattiin ja rakennettiin päätytorni lääninarkkitehti Axel Loenbomin piirustusten mukaan. Kivinen lainamakasiini muurattiin 1876. Kunnanhallinnon ja terveyspalvelujen rakennukset rakennettiin 1940-luvun ja 1950-luvun lopun välisenä aikana. Aloitteen terveystalon rakentamisesta teki Mannerheimliiton Anttolan osasto, ja rakentamiseen saatiin lahjoitusvaroja Ruotsista. Terveystalon yhteydessä toimi alun perin lääkärin asunto, neuvola ja kirjasto. Varsinainen lääkäritalo, jossa oli sekä lääkärin että eläinlääkärin vastaanottotilat, valmistui 1958. Arkkitehti Annikki Virtasen suunnittelema seurakuntatalo ja arkkitehti Eino Tuompon suunnittelema pappila ovat 1950-luvulta. Useimmat rakennukset on muutettu asuinkäyttöön.
kunta: k491
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin heppu
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i107
esittaja-musiikki: i275
saveltaja: i8529

Jokerit ja HIFK SM-sarjaan
type: Fakta
content: Milloin Jokerit ja HIFK nousivat SM-sarjaan? Jokerit nousi ensi kertaa mestaruussarjaan vuonna 1968, vuosi perustamisensa jälkeen. HIFK nousi sarjaan vuonna 1967. Se tiputti karsinnassa Töölön Vesan, josta muodostui myöhemmin Jokerit
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1960-luku

metadescription 7027
modified: 2010-01-19T15:03:36+0300

Kaartin kasarmi
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kaartin kasarmikorttelilla on tärkeä kansallinen symboliarvo suomalaisen sotaväen historiallisena toimintaympäristönä, ensin Kaartin kasarmina ja sittemmin puolustusministeriön ja pääesikunnan toimitiloina. Korttelin rakennuskanta kuvastaa vaikuttavasti rakennustaiteellisen kehittelyn kulkua ja muuntumista sotilaskäytössä kahden vuosisadan aikana. Korttelin nykyiseen rakennuskantaan kuuluvat 1800-luvulta C.L. Engelin piirtämä päärakennus, entiset aliupseeriasuntola ja pesula. Korttelin 1950-luvulla tavoitellun kokonaisuudistuksen toteutuneet osat ovat arkkitehti Revellin suunnittelemat Fabianinkadun kaksi toimistorakennusta ja keskuspaviljonki. Engelin suunnitteleman upseerirakennuksen poikkeuksellisen näyttävä julkisivu trofee-aiheisine reliefeineen muodostaa korttelin pääfasadin Kasarmitorin suuntaan. Uusklassistinen kasarmiarkkitehtuuri ja pääkaupungin perustavaan kaavoituksen palautuva tori sen edusaukiona kuvastavat varhaisen pääkaupunkirakentamisen tavoitteita ja keinoja näyttävän ympäristön aikaansaamiseksi. Kaartin kasarmialueen eteläpuolella Tähtitorninvuoren rinteessä sijaitseva maneesirakennus ulkoarkkitehtuuriin sovitettuine hevosenpääreliefeineen kuuluu, hallisisustansa menettäneenäkin, 1800-luvun jälkipuolen sotilasarkkitehtuurimme huomionarvoisiin rakennuskohteisiin.
alue: 60.162540101,24.948172578 60.164704170,24.947880939 60.164753111,24.947718853 60.165701562,24.947633966 60.165735693,24.949838145 60.164817875,24.949964020 60.164819119,24.949783353 60.164039384,24.949831950 60.162662028,24.949922104 60.162636811,24.949018281 60.162555009,24.948897354 60.162540101,24.948172578
historia: Suomen sotaväki asetettiin 1812. Vuonna 1818 siihen perustettiin erityinen harjoituspataljoona, joka tuli sijoitettavaksi pääkaupunkiin. Pataljoonalle rakennettiin C. L. Engelin suunnittelema kasarmi Esikaupungintorin, nyk. Kasarmitorin, etelälaidan kortteliin. Kortteliin oli pääkaupungin suunnittelun aiemmissa vaiheissa kaavailtu teatteria, joka määrättiin sijoitettavaksi toisaalle. Majoitusrakennukset, upseerisiipi kasarmikorttelin torille antavana pääfasadina sekä miehistösiipi Fabianinkadun varrella, valmistuivat siten, että pataljoona pääsi vuodenvaihteessa 1824–1825 muuttamaan Helsinkiin väliaikaisesta sijoituspaikastaan Hämeenlinnasta. Engelin kokonaissuunnitelmaan sisältynyt toinen miehistösiipi Kasarmikadun varrella rakennettiin 1840-luvulla E. B. Lohrmannin johdolla uudistettujen piirustusten mukaan. Majoitettu pataljoona oli 1829 korotettu Henkikaartin joukko-osastoksi. Korttelin 1800-luvun lopun lisärakennusvaiheessa toteutettiin 1891 valmistunut perheellisten aliupseerien asuntola, jonka pohjakerrokseen sijoitettiin mm. pajoja ja muonavarasto, sekä 1889 valmistunut talousrakennus leipomoa, pesulaa ja saunaa varten. Rakennukset oli suunniteltu Yleisten rakennusten ylihallituksessa. Rakennukset muurattiin tiilestä ja niiden ulkoseinät päätettiin jättää tiilipintaisiksi. 1900-luvun alkupuoliskolla korttelin rakennuksia käytettiin Kaartin pataljoonan (alk. Valkoisen kaartin) majoitustiloina. Helmikuun 1944 pommituksissa Engelin aikaiset rakennukset vaurioituivat pahoin. Fabianinkadun miehistösiipi purettiin, mutta upseerisiipi säilyi uudelleenrakennettuna puolustusministeriön ja pääesikunnan virastotaloksi. Nykyinen rakennus itse asiassa koostuu 1950-luvun virastotalosta ja Engelin upseerisiivestä sen ulkokuorena. Korttelin viimeisin merkittävä lisärakennusvaihe, joka perustui 1950-luvun jälkipuolella järjestetyn julkisen arkkitehtuurikilpailun tuloksiin, tuotti kaksi virastotaloa Fabianinkadun varrelle sekä pihapaviljongin ruokalaa ja kokoussaleja varten. …
kunta: k091
paikan tyyppi: tori
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Perheen isän kuoltua Klaukkalantien omakotitalo palautui isoisän omistukseen. Lidon äiti joutui etsimään uuden asunnon. Kahdeksan lapsen yksinhuoltajaäiti sai vuokrata Tammisalosta merenrantahuvilan.
references: i8659
spatial: i81

Karhi, Maija
type: Nayttelija

description: Kestikartanon suunnittelua, rakentamista ja toimintaa kuvataan kirjassa laajasti.
references: i3151
spatial: i6463

Kuultua ja elettyä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i9078
spatial: i6509
spatial: i6868
spatial: i6687
spatial: Arkadiateatteri
spatial: i6610
spatial: Helsingin suomalainen tyttökoulu
spatial: i6586
temporal: i106
kirjoittaja: Bergholm, Katri

metadescription 9316
modified: 2010-06-22T12:53:34+0300

Lutikkalinna
type: Rakennus
alternative: Linnankuja 16
is part of: i32
lat: 60.1659712558163
long: 24.9703535679001

metadescription 6812
modified: 2010-01-19T15:01:46+0300

metadescription 7287
modified: 2010-02-02T15:32:08+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: Hakaniemen halli

Standertskjöldin talo
type: Rakennus
alternative: Pohjoisranta 4
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1707227244039
long: 24.9592106959405

bibliographic citation: Vuokon kotitalo oli tummanpunainen. Korkealla talon seinässä oli rakennuksen nimi: Tammi. Kadun puolella oli vain A- ja B-portaiden ovet. Vuokko asui C-rapussa, ensimmäisessä kerroksessa. Sisäänkäynnin täytyi olla pihalla.
description: Yksi uhreista, Vuokko, asuu Tehtaankatu 20:ssä.
references: i1577
spatial: Tehtaankatu 20

Hinthaaran rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 60.401213051,25.481152901 60.401002211,25.481529001 60.400691246,25.480904357 60.400840333,25.480364835 60.401213051,25.481152901
kunta: k638
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Strang, Jan
type: Kirjailija

Ravintola Kannu
type: Ravintola
alternative: Kannu
is part of: i34
lat: 60.1607829358006
long: 24.9376620298342

metadescription 9576
modified: 2011-03-17T13:08:39+0300

bibliographic citation: "Henkilömme kääntyi, palasi matkalaukkunsa viereen ja jäi siihen seisomaan. Asemalaitureiden yllä märkänä kiiltelevän lasikatteen läpi näkyi musta yötaivas ja yhden kattopalkin takaa lähinnä murentuneelta kuulta näyttävän asemakellon kumotus." (s. 8)
description: Lupaava mies astuu junasta Helsingin öisellä rautatieasemalla.
references: i2290
spatial: i6357

description: Fredrikinlinnan arkkitehti
references: i7143
spatial: Albertinkatu 46

Ursinin uimalaitos
type: MuuPaikka
is part of: i36
lat: 60.1537822527462
long: 24.9389907264928

description: Mehiläisen sairaala toimi vuosina 1909-1932 osoitteessa Huvilakatu 20-22.
references: i7755
spatial: i7756

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Peura)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 66.159618912,25.131321463 66.158698361,25.126667658 66.157536871,25.124673961 66.156470439,25.123010444 66.156250950,25.121790104 66.156481807,25.120199344 66.157615311,25.119890322 66.158890717,25.120020638 66.159791240,25.121134256 66.160942712,25.126052127 66.160581866,25.130069977 66.160183644,25.130998883 66.159618912,25.131321463
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k845
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sivuraide, Ravintola
type: Ravintola
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2111529868781
long: 25.081031276892

Ikkuna kirkkauteen = window to heaven
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Pyhän Kolminaisuuden kirkko
spatial: Uspenskin katedraali
temporal: i105

Ludviginkatu
type: Katu
is part of: i33
lat: 60.1659828069022
long: 24.9450129510232

metadescription 7523
modified: 2010-02-02T15:35:16+0300

metadescription 5494
modified: 2010-09-17T11:07:35+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Yrjönkadun uimahalli
type: Rakennus
is part of: Yrjönkatu
is part of: i8007
is part of: Kamppi
lat: 60.1683802362364
long: 24.9390160825761

metadescription 5828
modified: 2010-09-17T11:06:11+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Korkeakosken teollisuusympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Korkeakosken teollisuusympäristö on muotoutunut historialliselle mylly- ja sahapaikalle, jossa on toiminut tiettävästi yksi maamme varhaisimmista teollisuuslaitoksista. Nykyisin virran varrella sijaitsevat A. Ahlström Osakeyhtiön Korkeakosken tehtaat ja niiden vieressä entinen Enso-Gutzeit Oy:n Insuliittitehdas yhtenäisine asuntoalueineen. Kierikkalassa ja Kalliokoskella on lisäksi tehdastyöväestön vanhaa asutusta. Kosken kuohut ja luonnonkauneus ovat kautta aikain houkutelleet myös taiteilijoita. Vanha Turku-Viipuri -maantie ylittää Kymijoen kosken Korkeakoskella. Vanhimmat tiiliset tehdasrakennukset ovat perustamisen ajoilta 1880-luvulta ja 1900-luvun alusta. Puuhiomoa ja kartonkitehdasta on laajennettu 1920-luvulla. Vanhempi vesivoimala on rakennettu 1906, uudempi on arkkitehti Karl Lindalin suunnittelema 1926 samoin kuin 1923 valmistunut höyryvoimala. Korkeakoskella on Suomen vanhin kuitulevytehdas The Insulite Company of Finland, joka on perustettu 1930. Tehtaan välittömässä läheisyydessä on 1930-luvun alussa rakennettu yhtenäinen työväenasuntoalue Pahvikylä. Sen "amerikkalaistyyliset" insuliittitalot ovat arkkitehtien Hytönen ja Luukkonen suunnittelemia.
alue: 60.531100701,26.907073056 60.532265704,26.907286830 60.533247784,26.908186803 60.533723823,26.909740874 60.534978878,26.907372663 60.536218829,26.905782303 60.537941116,26.913928571 60.535324706,26.918506166 60.534146569,26.919836325 60.529503324,26.918234634 60.530677435,26.914553752 60.529245555,26.912815277 60.530613736,26.909325999 60.531100701,26.907073056
historia: Kymijoen Korkeakosken vanhalla myllypaikalla toimi ensimmäinen vesisaha jo 1550-luvulla ja teollisuuslaitos oli tiettävästi Kymenlaakson ensimmäinen. Karhulan sahan omistaja William Ruth osti 1887 mennessä Korkeakosken koskiosuudet ja puuhiomon rakentaminen aloitettiin samana vuonna. Hiomo rakennettiin uudelleen 1901 ja ensimmäinen vesivoimala 1800-luvun lopulla. Myöhemmin virran varrelle sijoittuivat A. Ahlström Osakeyhtiön Korkeakosken tehtaat ja niiden viereen Enso-Gutzeit Oy:n insuliittitehdas asuntoalueineen. Insuliittitehdas oli alansa ensimmäinen Suomessa ja valmisti 1930-luvulla sekä huokoista että kovaa puulevyä.
kunta: k285
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Museokatu 24
type: Osoite
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1746592347962
long: 24.9266438827531

metadescription 9812
modified: 2012-01-20T17:41:45+0300

metadescription 7783
modified: 2009-11-16T15:47:23+0300

Hyytiälän metsäasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hyytiälän metsäasemalla on merkitystä tieteenhistorian kannalta ja sen vanhimman osan rakennuksilla on tärkeä asema kansallisromanttisen arkkitehtuurin edustajina. Rakennukset ja alue ovat säilyttäneet alkuperäisen luonteensa. Helsingin yliopiston Maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan Hyytiälän metsäasemaa ympäröivät Pohjois-Hämeen laajat, harvaan asutut metsäseudut. Yhtenäiseen, kansallisromanttiseen tyyliin rakennetun metsäaseman vanha pihapiiri 1910-luvulta muodostuu neljästä rakennuksesta eli metsäoppilaiden asuntolasta Impivaarasta, ruokalarakennuksesta, halkovarastosta ja työkaluvarastosta. Näiden rakennusten sulkeman pihapiirin keskellä on puinen Vellikello ja pihan ulkopuolella aikoinaan harvalukuisten naisopiskelijoiden asuinrakennus Impilinna. Puistoalueella on entinen aseman esimiehen huvila Pilvilinna sekä entinen aluemetsänhoitajan asuintalo Tapiola. Hyytiälän metsäaseman pihapiiriin on istutettu 1910-luvulta lähtien noin 150 ulkomaista alkuperää olevaa puu- ja pensaslajia. Metsäasema on alkuperäisessä käytössään ja toimii nykyisinkin metsätieteen opiskelijoiden kenttäkurssi- ja harjoittelupaikkana.
alue: 61.844421794,24.283915290 61.848168600,24.279784571 61.848830830,24.281226515 61.849467928,24.285082874 61.848621866,24.286320272 61.847126231,24.288569177 61.845707945,24.286729261 61.845197944,24.286662289 61.845159021,24.286541907 61.844421794,24.283915290
historia: Korkein metsäopetus siirrettiin Evon metsäopistosta keisarilliseen Aleksanterin yliopistoon 1907 ja senaatti luovutti 1910 Hyytiälän alueen valtion maat metsäylioppilaiden harjoitusalueeksi. Metsäaseman kansallisromanttiset, vuoraamattomat hirsirakennukset suunniteltiin yleisten rakennusten ylihallituksessa (Th. Granstedt, R. Björnberg 1911) ja ne valmistuivat 1912. Vanhan pihapiirin läheisyyteen valmistui 1959 Instituutti-, opetus-, toimisto- ja laboratoriorakennus sekä 1977 ympärivuotiset asuntolat.
kunta: k177
paikan tyyppi: oppilaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Marie Lüsch: Barndomsintryck från 1880-90-talet
references: Narinkka 1997
spatial: i6509

Sortta, Olavi
type: Arkkitehti
alternative: Sahlbom, Olavi (vuoteen 1935)
spatial: Tilkka, sotilassairaala

metadescription 2967
modified: 2010-10-19T12:01:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1023089~S9*fin

description: Setälä teki päivätyönsä Rakennushallituksessa viiden pääjohtajan alaisena.
references: i7924
spatial: i7923

Vuotungin kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vuotungin kylässä, joka on Kuusamon vanhimpia asuinpaikkoja, on säilynyt perinteistä koillismaalaista viljelysmaisemaa ja runsaasti perinteistä rakennuskantaa. Vuotunkijärven rannoille asettuneen kyläryhmän muodostavat Käkilehto, Saarenkylä, Heponiemi, Joentausta, Alavuotunkijärven ympärys ja Jyrkänkosken tienoo. Uuskäkelässä on kolmen asuinrakennuksen, tallin ja navetan muodostama ehyt, hyvin säilynyt pihapiiri. Heponiemessä on vanhoja lappalaisten asuinpaikkoja. Vuotungista Isoon Kuukakseen laskevassa Jyrkänkoskessa on 1913 perustettu entinen liippatehdas. Saha on lopettanut toimintansa 1980-luvulla. Vuotungin kylä on osa valtakunnallisesti arvokasta Määttälänvaaran-Vuotungin -maisema-aluetta.
alue: 66.121189462,29.564755400 66.130004840,29.534103034 66.133408897,29.534465283 66.136593603,29.529044844 66.142872985,29.547224280 66.142966296,29.558425846 66.152150766,29.553278334 66.155711708,29.563879649 66.149550828,29.583387756 66.144172786,29.589444555 66.136617230,29.591075916 66.129525063,29.599868384 66.123513779,29.598586449 66.117628995,29.580332642 66.118211636,29.564007131 66.121189462,29.564755400
historia: Kuusamo erotettiin Kemin Lapista 1675 omaksi seurakunnaksi. Seudulle muodostui Kainuusta, Pudasjärveltä, Iistä sekä Tornio- ja Kemijokivarresta uudisasutusta. Vuotungin kylän vanhimmat kantatalot Kantola, Vuotunki eli Pohjola, Heponiemi, Käkilehto ja Alavuotunki perustettiin 1700-luvun loppuun mennessä.
kunta: k305
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 581
modified: 2010-10-22T12:17:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1794025~S9*fin

Vartiosaari
type: Kaupunginosa
lat: 60.1805863834915
long: 25.0870319772195

Niiniluoto, Arvi
type: Arkkitehti
spatial: Korkeavuorenkatu 15

bibliographic citation: "Kiertelin rakenteilla olevaa ostoskeskusta. Aina vain hullummaksi tulee. Talotkin rakennetaan jo ylhäältä alaspäin. Kattorakennelmat ovat olleet ilmassa viikkoja; vasta nyt näkyy jonkinlaisia oireita siitä, että rakennukseen tulee myös seinät. - - - Kaupunginosan Ylpeys on on uusi ostoskeskus, joka pari viikkoa sitten avattiin rakettien paukkeella ja leimunnalla. Se on 'täynnä uusinta valkeutta', kuten Hellaakoski sanoisi. Suuri valaistu sisäpiha; kirkkaasti valaistuja ikkunoita täynnänsä hedelmiä ynnä muuta elämän makeutta. Siirtomaatavaroita, lihaa. leivoksia, kukkia, kirjoja; pankkeja, parturi, kampaamo, radioliike, kemikalioita, makeis- ja lehtikioski, postitoimisto, baari ja apteekki. Lastenvaatteita; pesuloita. Ajattelin: tämä on Elintason Temppeli. Tälle minä nyrpistän nenääni. Mutta ei se auttanut. Paikka on minusta häikäisevä, kertakaikkiaan suurenmoinen." (S. 28, 56-57.)
description: Kirjailija kuvaa rakenteilla olevaa ja myöhemmin samana vuonna (1959) valmistunutta Munkkivuoren ostoskeskusta.
references: Runoilijan kalenteri. 1959-1960, kuultua, nähtyä, koettua
spatial: Munkkivuoren ostoskeskus

metadescription 8234
modified: 2010-09-17T11:27:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1100008~S9*fin

metadescription 36
modified: 2009-04-29T08:22:23+0300

Hietalahti, Kari
type: Nayttelija

Emil Danielssonin erämaa-ateljee
type: AreaOfInterest
alue: 61.400674920,23.045288590 61.399664718,23.048207485 61.397214781,23.045564363 61.396251964,23.041981158 61.397534436,23.039083504 61.399315514,23.039248009 61.400623957,23.041649112 61.400674920,23.045288590
kunta: k790
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6539
modified: 2010-02-05T15:44:42+0300

Tuokio sieltä, tuokio täältä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i7222
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i110
temporal: 1950-luku
temporal: i107
kirjoittaja: Snellman, Ruth

metadescription 8494
modified: 2010-02-05T16:03:37+0300

metadescription 5990
modified: 2010-09-17T10:57:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Oravaisten taistelutanner ja Minnestodsin tie
type: AreaOfInterest
kuvailu: Minnestodsin museotie halkoo viljelysaukeaa, jolla on käyty Suomen sodan ratkaissut Oravaisten taistelu. Maantien varrella, viljelysaukean itäreunan rinteessä on taistelun muistomerkkinä kiviobeliski. Sorapäällysteisestä paikallistiestä on valittu museotieksi kolmen kilometrin pituinen osuus tien historiallisen merkityksen, perinteisen luonteen ja Suomen sotaan liittyvien muistojen johdosta. Minnestodsin tie kiertää Oravaisten taistelutantereena olleen peltoaukean ja ylittää peltoaukeaa halkovan, merelle Fjärdsändaniin laskevan Fjärdsbäcken-puron. Tien varressa on myös Lotta Svärdin muistokiveksi omistettu siirtolohkare sekä 1995 pystytetty veteraanien ja lottien muistokivi.
alue: 63.282881056,22.358081950 63.289077837,22.372176188 63.288557539,22.376307586 63.282677725,22.383239927 63.281457622,22.378078432 63.278574374,22.372706970 63.279821182,22.363479244 63.282881056,22.358081950
historia: Kokkolan ja Oulun kaupunkien perustamisen jälkeen kasvoi 1600-luvun alussa yhtenäisen kesätien tarve ja 6 kyynärän levyisen tien rakentaminen Vaasasta Ouluun aloitettiin 1618. Pohjanmaan Rantatie oli valmiina 1620 ja postiliikenne siirtyi tielle 1640-luvulla. Tietä parannettiin 1700-luvun alussa ja se varustettiin kivisin kilometripylväin. Suomen sodan loppuvaiheessa tien tuntumassa käytiin sodan ratkaiseva, Ruotsin armeijan tappioon päättynyt Oravaisten taistelu 14.9.1809. Maantien varteen pystytettiin taistelun muistomerkki 1893.
kunta: k559
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8828
modified: 2010-03-17T15:36:44+0300

metadescription 6799
modified: 2010-02-04T16:41:31+0300

metadescription 1031
modified: 2011-03-09T15:19:56+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1131885~S9*fin

Turakainen, Elsa
type: Nayttelija

Mäntyniemi
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: Mäntyniemi
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i4246

metadescription 3320
modified: 2010-09-17T11:20:57+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1845380~S9*fin

description: Kirjan päähenkilö Jack Burns tapaa Diegon Duck's tattoo-liikkeessä.
references: i8788
relation: i8864

Hyvää huomenta Suomi
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Eduskuntatalo
temporal: i114
esittaja-musiikki: i498
saveltaja: i9210

Elokuvateatteri Bio Hagnäs
type: Rakennus
alternative: Siltasaarenkatu 12
alternative: Bio Hagnäs
is part of: i8740
is part of: i43
is part of: Kallio
lat: 60.1786950054613
long: 24.949346522937

Mechelininkatu 10
type: Osoite
is part of: i8894
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1717873656201
long: 24.9195820227659

bibliographic citation: "Laiskan Karhun keittiö ei varsinaisesti edusta haute cuisinea, mutta halutessaan sieltä saa makkarakeiton, vorschmackin tai sillivoileivän. Useimmat asiakkaat tosin tyytyvät hanakeittoon, eikä kukaan tule Laiskikseen vain sen ruokien takia. Vaikka olen nähnyt sellaistakin tapahtuvan. Nuori lievästi kehitysvammainen mies tilasi baarissa keiton ja jaffan, ja maksaessaan sanoi ilme vakavana: 'Maksan euron nyt ja loput maanantaina.' Maksujärjestely kävi päinsä. Vieressä istuva toverini ilmoitti haluavansa lauseen hautakiveensä." (s. 75)
description: Otto Talvio: Laiska Karhu
references: i8878
spatial: Laiska Karhu, ravintola

description: Kallion kaupunginosa ja sen asukkaat näyttäytyvät valokuvissa kiireisinä.
references: i9334
spatial: Kallio

metadescription 8730
modified: 2010-09-17T11:28:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1069359~S9*fin

Hoikankankaan kasarmialue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hoikankankaan kasarmialue on arkkitehtonisesti ja toiminnallisesti edustava 1960-luvulla asutuskeskuksista etäälle rakennettu ns. korpivaruskunta. Punatiiliverhoiltujen kasarmirakennusten tiivis ydin on onnistuneesti sijoitettu mäkiseen maastoon. Muita korpivaruskuntia ovat mm. Vekaranjärven kasarmialue Kouvolassa ja Huovinrinne Säkylässä. Hoikankankaan kasarmialue sijaitsee Kajaanin kaupungin etelälaidalla. Alueen ydinosan eli mäenharjanteella olevan betonirakenteisen, tiiliverhotun sotilaskoti-urheilutalo-ruokala -rakennusryhmän on suunnitellut arkkitehti Osmo Lappo. Ydinaluetta kiertää puolikuun muodossa pitkien Pekka Rajalan suunnittelemien kasarmirakennusten kehä, jonka avoimella reunalla on arkkitehtien Timo ja Tuomo Suomalaisen suunnittelema sairaala. Ulkokehän ulkopuolelle sijoittuu Osmo Lapon suunnittelema esikuntarakennus sekä tykkihallit, katokset, koulutushalli, keskusvarasto ym. tekniset rakennukset. Kasarmialueen vieressä on Pentti Aholan suunnittelema kymmenen kolmikerroksisen rakennuksen tiivis asuntoalue.
alue: 64.202354481,27.728004259 64.200804189,27.726724224 64.197615940,27.728973448 64.197075217,27.729105092 64.195711851,27.728558887 64.193150438,27.726159468 64.193592513,27.707293679 64.194988989,27.700988001 64.197371298,27.694414633 64.198610176,27.694445630 64.199558631,27.695417091 64.202582452,27.700888045 64.203633999,27.706820530 64.203784781,27.721479727 64.203634177,27.726215136 64.202354481,27.728004259
historia: Varuskuntia pyrittiin sijoittamaan 1950-luvulta alkaen kaupunkien ulkopuolelle, sillä aseteknologian kehittyminen vaati entistä laajempia harjoitusalueita. Kajaanin Hoikankankaan kasarmin rakennustyöt alkoivat 1959. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1960-1966 valmistui neljä kasarmia, pari sataa asuntoa ja uimahalli. Toisessa vaiheessa 1967-1975 rakennettiin luolasto, sotilaskoti ja kerhorakennus. Pohjois-Savon Prikaati siirtyi Kuopiosta Kajaanin Hoikankankaalle 1962-1963. Siihen liitettiin 1966 Porin Prikaatin patteristo ja sen nimi muutettiin Kainuun Prikaatiksi.
kunta: k205
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: sairaala
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: urheilurakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Leskinen, Juice
type: Muusikko

Kopra, Kurt
type: Fiktiivinen henkilö

metadescription 9539
modified: 2011-02-09T12:26:03+0300

Eläintarha
type: Kaupunginosa
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1844681841733
long: 24.935583876224

Jazz ja blues
type: luokka
subclass of: Musiikki

description: Kirjan päähenkilöt asuvat kulmikkain Neitsytpolun ja Tehtaankadun risteyksessä.
references: i2136
spatial: i35

Kalle Päätalon Kallioniemi
type: AreaOfInterest
kuvailu: Koillismaalaisen elämän kuvaajana tunnetun kirjailija, professori Kalle Päätalon (1919-2000) kotimuseoksi muutetulla lapsuudenkodilla Kallioniemellä on olennaista merkitystä kirjailijan elämänpiirin ja elämäntyön arvioinnissa ja tulkinnassa. Päätalon kirjallinen tuotanto koostuu lähes neljästäkymmenestä romaanista, Koillismaa-sarjasta ja omaelämäkerrallisesta Iijoki-sarjasta sekä näytelmistä ja kertomuskokoelmista. Jokijärvellä, Iijoen rannassa sijaitsevan Päätalon lapsuuden- ja nuoruudenkodin pihapiiri muodostuu tyypillisestä 1920-luvulla rakennetusta ja 1930-luvulla laajennetusta mäkitupapalstan asuintalosta ulkorakennuksineen.
alue: 65.501574142,28.575691791 65.501659463,28.575977698 65.501655167,28.577098705 65.499255093,28.575675677 65.498922048,28.577217898 65.498626930,28.577200802 65.498768997,28.575057815 65.500645084,28.575001714 65.500795120,28.575881721 65.501574142,28.575691791
historia: Kalle Päätalon isä Herman Päätalo osti 1922 Kallioniemen mäkitupapalstan, jonka pinta-ala oli vajaat parikymmentä hehtaaria. Hän osti samana vuonna tilalle rakennukseksi Meijerikamarin Mäkelän pihapiiristä, purki sen ja uitti Kallioniemeen, jossa se koottiin uudestaan. Rakennuksessa oli kaksi huonetta: pirtti ja "kööki". Pihapiiriin pystytettiin myös sauna ja aitta. Asuinrakennusta laajennettiin 1931 rakentamalla uusi pirtti talon köökkipäähän. Kaarlo Alvar (Kalle) Päätalo oli syntynyt 1919 Jokijärvellä metsätyömies, torppari Herkko Päätalon ja palkollisen Riitu Neulikon kahdeksanlapsisen perheen toiseksi vanhimpana. Hän aloitti kansakoulun käytyään metsätyömiehen työt 13-vuotiaana ja asui Kallioniemessä armeijaan lähtöön eli 1939 asti. Toisen maailmansodan jälkeen Päätalo asettui Tampereelle, työskenteli rakennustyömiehenä ja opiskeli rakennusmestariksi. Päätalon esikoisteos julkaistiin 1958 ja 1963 lähtien hän työskenteli vapaana kirjailijana. Päätalo nimitettiin 1978 professoriksi. Hän kuoli 2000. Kallioniemeä asutettiin vakituisesti kesään 1970 saakka, jonka jälkeen se oli loma-asuntona perikuntalaisilla. Taivalkosken kunta osti pihapiirin 1986 ja luovutti sen 1991 Kallioniemi-säätiölle, joka aloitti Kallioniemessä kotimuseotoiminnan.
kunta: k832
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

paloasemat
created: 2012-05-29T10:37:49.62+00:00
modified: 2012-05-29T10:37:49.797+00:00
preferred label: fire stations @en
preferred label: brandstationer @sv

metadescription 9799
modified: 2011-12-28T16:14:22+0300

metadescription 7152
modified: 2010-02-02T15:24:46+0300

Lundqvistin liiketalo
type: Rakennus
alternative: Aleksi 13
is part of: Kluuvi
is part of: i6665
lat: 60.1691732203455
long: 24.9460600110747

metadescription 5457
modified: 2010-09-17T11:07:33+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9441
modified: 2010-10-22T09:00:18+0300

description: Keisarillinen taidekokoelma Suomessa = Tasavallan presidentin linnan taidekokoelma.
references: i7977
spatial: Presidentinlinna

Paltaniemen kirkkotie ja kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paltaniemi Kajaaninjoen suulla on ollut 1600-luvun alusta 1850-luvulle Kainuun kirkollinen ja hallinnollinen keskus. Paltaniemen kirkkotien ympärille rakentunut kylä on edustava esimerkki suomalaisen kirkonkylän rakentamistavasta. Paltaniemen vuonna 1726 valmistunut kirkko on vöyriläisen Johan Knubbin rakentama ja sen sisätilan maalauskoristelun on tehnyt 1778-1781 Emmanuel Granberg. Oulujärven etelärannalle levittäytyvä Paltaniemen historiallinen kyläkokonaisuus koostuu Pappilanniemen, Pappilanniementien, Hämeentien, kyläkeskustan ja Kirkkoahontien varren rakennuksista ja asutuksesta sekä maatiloihin liittyvistä peltoaloista. Paltaniemen kylärakenteen rungon muodostaa puiden ja vanhan asutuksen reunustama Kirkkoniemestä Paltaniemen kirkolle ja sen ohi johtava Kirkkotie, jonka varren rakennuskanta on osittaisesta uusiutumisestaan huolimatta säilyttänyt voimakkaan historiallisen leiman. Emäseurakunnan varhaisemmat kirkot ovat sijainneet Oulujärveen työntyvässä Kirkkoniemessä, joka muistomerkkeineen ja kalmistoineen on alueen vanhinta kerrostumaa. Kirkkoniemessä sijaitsee myös vanhojen talousrakennusten ympäröimä empiretyylinen entinen kirkkoherranpappila. Museotieksi valittu kirkkotie koostuu osista Kajaani-Paltaniemi ja Kirkkoaho-Paltaniemi maanteitä sekä Hövelön paikallistiestä. Kirkkotien varrella ovat empiretyylinen kappalaisenpappila Siivola ja vanha lukkarila. Kirkkotien päätteenä on Paltaniemen tasavartisen ristikirkko. Kirkon kuoriosa on kolmitaitteinen ja länsipäässä on matala alkuaan kelloja varten rakennettu ristivarren levyinen matala torni. Kirkon sakaristona on väliseinällä erotettu tila pohjoisessa ristivarressa. Empirevuoratun kirkon länsipuolella oleva erillinen kellotapuli on tyypiltään pohjalainen renessanssitapuli. Kirkkotarhassa on kihlakunnantuomari Flanderin hirsinen hautahuone. Kirkon ja kellotapulin eteläpuolella on kirkkotarhan vanhin, lähes kokonaan käytöstä pois jäänyt, osa. Kirkkoaidan kupeessa on suojakatoksen alla paikalle 1820-luvulla …
alue: 64.281754980,27.638951484 64.279040556,27.636868478 64.276710668,27.622244762 64.279421650,27.615736771 64.279677959,27.605916044 64.283268022,27.597350115 64.294840731,27.615956580 64.294791465,27.627563693 64.301853799,27.673446049 64.300599324,27.682836122 64.296553557,27.688602735 64.293826737,27.684023477 64.294047145,27.669683785 64.290684588,27.666859462 64.290103592,27.663645764 64.287015551,27.661560460 64.281754980,27.638951484
historia: Oulujärven rantamien kantakylät, joista Paltaniemi on yksi, syntyivät, kun verohelpotusten houkuttelemat savolaislähtöiset uudisasukkaat asettuivat paikalle. 1569 veroluettelon mukaan Paltaniemellä asui 16 talonpoikaa ja 1576 heitä oli 22. 1500-luvun loppu oli rauhatonta aikaa ja alue autioitui. Suunnilleen koko nykyisen Kainuun käsittäneen Oulujärven erämaaseurakunnan ensimmäinen kirkko sijaitsi Manamansalon saaressa Oulujärven keskellä. Täyssinän rauhan jälkeen Paltamon kylä eli nykyinen Paltaniemi valittiin Oulujärven pitäjän keskukseksi 1599 ja kirkko rakennettiin Oulujärven rantatörmälle, niemen kärkeen Paltamon seurakunnan uudelleenperustamisen yhteydessä 1599. Oulujärven pitäjä muuttui Vanhan Paltamon pitäjäksi 1640-luvulla, kun Sotkamon ja Paltamon kirkkopitäjät itsenäistyivät. Paltaniemellä oli 1650 seitsemän taloa. Paltamon kirkkoherranpappila sijoitettiin nykyiselle paikalleen, silloisen kirkon lähistölle 1662. Uusi isompi kirkko valmistui Kirkkoniemeen 1664. Se tuhoutui isonvihan aikana 1716, jolloin Kajaanin linnakin räjäytettiin. Paltaniemen nykyinen kirkko rakennettiin vöyriläisen kirkonrakentaja Johan Knubbin johdolla uudelle paikalle 1726 ja vihittiin viisi vuotta myöhemmin viimeistelystä vastanneen puuseppä Grels Nordlingin saatua työnsä valmiiksi. Osa kirkkosalin kiinteästä sisustuksesta valmistui 1760. Kirkkosalin maalauskoristelun teki 1778-1781 Emmanuel Granberg. Kellotapuli valmistui 1760-luvun lopulla. Paltaniemen kirkkotie rakennettiin 1820, mutta sen linjaus kehittyi jo aiemmin kirkon rakentamisen myötä. Paltamon kirkkoherranpappilan nykyinen päärakennus rakennettiin 1835-1837. Paltaniemen kuvakirkko jäi pois käytöstä 1936 Paltamon emäseurakunnan uuden kirkon valmistumisen jälkeen.
kunta: k205
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Töölön kauppahalli
type: Rakennus
alternative: Q-teatteri
is part of: i9537
lisätietoja: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx
lat: 60.173950311007
long: 24.9236713116896

metadescription 7746
modified: 2009-11-06T16:34:51+0300

Vakkolan kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vakkolan kylä, joka on rakentunut maisemallisesti poikkeuksellisen vaikuttavalle paikalle, kosken partaalle Porvoonjokilaakson avoimeen viljelymaisemaan, kuvastaa Uudenmaan jokilaaksojen keskiajalta nykyaikaan jatkunutta kyläasutusta ja viljelytraditiota. Vakkolankoski on yksi Porvoonjoen koskipaikoista, jotka ovat tarjonneet vesivoimaa myllyille ja sahoille. Sahatoiminta onkin säilynyt Vakkolan koskipaikassa. Vanhan kyläasutuksen ja vuosisatojen viljelyssä olleiden peltojen lisäksi kylämaisemaa leimaavat kolmiaukkoinen kiviholvisilta ja vesisahan punamullattu rakennuskanta. Kylä liittyy kirjailija Johannes Linnankosken elämänvaiheisiin, kylässä on hänen synnyinkotinsa pihapiiri. Yhtenäisenä ja tiiviinä säilynyt kylä koostuu maatilojen pihapiireistä, joissa on 1800-luvun ja 1900-luvun alun päärakennuksia, vanhoja aittoja ja yksi kivinavetta. Vakkolan kolmeaukkoinen kiviholvisilta on ollut pitkään yksi tärkeimmistä Porvoonjoen ylittävistä silloista. Joen itäpuolelle on rakentunut pieni kaupallinen keskus, johon kuuluu mm. apteekin ja osuuskaupan rakennukset ja viljavarasto. Vakkolan kylän tiivis kyläasutus, kivisilta sekä mylly- ja sahamiljöö muodostavat maisemallisen kiintopisteen Porvoonjokilaakson valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella.
alue: 60.526041196,25.589337174 60.525190072,25.592323934 60.523353861,25.592157877 60.519420220,25.588396413 60.518306969,25.589498066 60.514833946,25.585120806 60.515930988,25.579245302 60.517110685,25.579509672 60.518321946,25.579491752 60.520538763,25.579640405 60.521787931,25.579936775 60.522871267,25.580907498 60.523560121,25.582211664 60.524617620,25.585641857 60.525101742,25.587236083 60.526041196,25.589337174
historia: Vakkolankosken kohta on yksi Porvoonjoen historiallisesti tärkeimmistä ylityspaikoista. Joen nykyisin ylittävä kiviholvisilta rakennettiin 1907-08 vanhan puusillan tilalle. Kylän asutukselle otollista sijaintia kuvastavat myös useat laajat kivikautiset asuinpaikat jokivarressa. Vakkolan kylä on ollut pysyvästi asutettu ainakin 1300-luvulta lähtien. 1700-luvun loppuun mennessä kyläasutus levisi Vakkolankosken itärannalle, maantien varrelle, nykyisten Viljolan, Keski-Tyyskän ja Ali-Tyyskän tilojen paikalle. Vanhimmat pellot kylän ympärillä ovat edelleen viljelyksessä. Laaja niittyalue kylän kaakkoispuolella on ollut viljeltyä peltoa viimeistään 1800-luvun puolivälistä lähtien. Vakkolankoskessa on ollut keskiajalta lähtien maatalouteen liittyvää myllytoimintaa. Vuoteen 1904 mennessä koskeen perustettiin saha ja höyläämö ja 1909 valmistui sähkölaitos. Kosken kaakkoispuolelle rakentui 1900-luvun aikana pieni kaupallinen keskus. Pulpettikattoinen, funktionalistinen Askolan osuuskaupan päämyymälä valmistui 1938, myöhemmin laajennettu apteekki 1950, tiilirakenteinen osuuspankki 1961 sekä kylämaisemaa hallitseva korkea viljavarasto 1966.
kunta: k018
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: saha
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Suomen urheiluopisto
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suomen Urheiluopiston päärakennus kuvastaa 1930-luvulla kehittyneen uudenaikaisen urheilukoulutuksen aatteita. Rakennus kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään, suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Suomen Urheiluopisto sijaitsee Vierumäellä Valkjärven rannalla toiseen Salpausselkään kuuluvan harjun rinteessä. Luonnonkauneus on vaikuttanut olennaisesti opiston sijoituspaikan valintaan. Erik Bryggmanin suunnittelema, tiukan funktionalistinen päärakennus valkoiseksi rapattuine korkeine ydinosineen ja matalampine siipineen sijoittuu valoisan mäntymetsän keskelle. Ruokasalista ja kattoterassilta avautuvat näkymät järvelle. Päärakennusta on myöhemmin laajennettu uimahalliosalla ja muuttamalla tasakattoja satulakatoiksi. Alueella on päärakennuksen lisäksi useita eri aikoina rakennettuja asuin- ja urheilurakennuksia. Ennen sotia rakennettuun, Bryggmanin suunnittelemaan, kokonaisuuteen kuuluu opistorakennuksen lisäksi opiston johtajan asuinrakennus Valkjärven länsirannalla ja toinen ylemmän henkilökunnan käyttöön rakennettu huvilamainen asuinrakennus sekä henkilökunnan asuinrakennukset Valkjärven lounaispuolella.
alue: 61.119168152,26.009285686 61.115846725,26.015553293 61.113430445,26.013060437 61.113641404,26.009380364 61.113266668,26.004282684 61.115215932,26.002398127 61.117342458,26.002639157 61.119168152,26.009285686
historia: Suomen Urheiluopisto perustettiin 1927 Lauri "Tahko" Pihkalan aloitteesta. Sijoituspaikaksi valittiin Heinolassa toiseen Salpausselkään kuuluva mäntykangas. Aikaisemmin, Venäjän vallan aikana, paikka oli toiminut Suomen sotaväen leirialueena. Opiston rakennuksista järjestettiin 1930 suunnittelukilpailu, jonka voitti arkkitehti Erik Bryggman. Vierumäen urheiluopiston päärakennus valmistui 1936 ja vihittiin käyttöön seuraavana vuonna. Osa rakennuksen tasakatoista muutettiin satulakatoiksi Bryggmanin suunnitelman mukaan 1950-luvulla. Päärakennusta laajennettiin uimahalliosalla 1967. Urheiluopiston rakennuksista ensimmäisinä valmistuivat rehtorin asuinrakennus ja saunarakennus 1933. Toisen maailmansodan aikana opisto toimi sotasairaalana. Henkilökunnan asuinrakennukset valmistuivat 1940-luvun loppupuolella ja tiilinen rantasauna 1950 Bryggmanin suunnitteleman saunan tilalle. Opiston rakennuskanta on lisääntynyt merkittävästi sotien jälkeen ja erityisesti 2000-luvun alkupuolella. Päärakennuksen ympäristöön on rakennettu liikuntarakennuksia, mökkikylä ja golfkenttiä.
kunta: k111
paikan tyyppi: urheilurakennus
paikan tyyppi: oppilaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin Sanomat, sananvapauden monopoli
type: Tietokirja
language: fin
relation: Erkko, Eljas
relation: Erkko, Aatos
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i108
temporal: i114
kirjoittaja: Klemola, Pertti

description: Sirkka Laine: "Sörnäisten tienoot, merkityksellä ladatut".
references: i2999
spatial: i44

metadescription 544
modified: 2010-09-17T11:13:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1718846~S9*fin

bibliographic citation: "Toimittajan ehdottamat lähikapakat eivät kuitenkaan Elviiralle kelvanneet, vaan hän halusi ehdottomasti Bulevardiaan: 'Bulsu on Artun ja mun muistojen paikka' hän selitti ääni värähtäen." (S. 110.)
description: Elviira Metsä antaa haastatteluita Bulevardiassa.
references: i2126
spatial: i6692

Woldstedtin tyttökoulu, saksalainen
type: Rakennus
is part of: Kluuvi
lat: 60.170564157163
long: 24.947015767718

metadescription 8457
modified: 2010-02-02T17:24:09+0300

bibliographic citation: 'Ursulan terassi on täynnä ihmislihaa, tuuleton helle panee väen juomaan janoonsa olutta, ja kahvilatunnelma alkaa olla kaukana. Ylikoski on löytänyt pöydän sisältä, mutta aurinko ja kosteus tekevät paikasta kuin huonosti lämmitetyn saunan.' (s. 95)
description: Ylikoski tapaa toimittaja Nina Kallaman Ursulassa.
references: Premium bananas
spatial: i9565

Nakkilan kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nakkilan taajaman ja teollisuuslaitosten yläpuolelle mäenkumpareelta kohoava Nakkilan kirkko on varhainen funktionalistinen kirkko ja kuuluu myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Kirkkoympäristöön kuuluu myös kunnan hallintoon liittyviä rakennuksia. Arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelema Nakkilan kirkko on yksinkertainen suorakaide, jota kattaa matala satulakatto. Kuoriosa ulkonee suorakaiteen päästä dynaamisena kaarena. Pääsisäänkäynnin avarien portaiden vieressä kirkon lounaiskulmassa on erillinen korkeaan ristiin päättyvä torni. Arkkitehtuurin muodot ovat yksinkertaisia ja selkeitä, kokonaisuus massiivisen veistoksellinen. Yksilaivaisen kirkkosalin valaistus lankeaa korkeista sivuikkunoista, alttarille valo tulee kuoriosan eteläsivun suuresta ikkunaseinästä. Kirkkosalin katteena on akustinen, sahateräisesti taitteinen puupaneelilaudoitus. Kirkon kuoriosan alla on Suomisen lahjoittajasuvun hautakrypta alttareineen sekä sen vieressä pieni siunauskappeli. Portaat kryptaan laskeutuvat kuorin takaseinän kaarevassa osassa, siunauskappeliin pääsisäänkäynnin luona. Kirkon juurella on maastoa seuraileva monimuotoinen seurakuntakeskus (arkkitehti Juha Leiviskä 1970) ja sen vieressä koulukeskus. Kirkon ja seurakuntatalon miljööseen liittyvät myös hautausmaa, tiilinen lainajyvästön makasiini (1859) ja entinen kunnanlääkärin asuintalo (1937). Kirkolle johtavaa katua reunustaa yhtenäisten pienkerrostalojen rivi.
alue: 61.367177861,22.001868184 61.367862345,22.000628459 61.368999921,21.999556226 61.369147054,22.000351320 61.369403905,22.000924052 61.369683246,22.001043060 61.370190954,22.000961823 61.370361810,22.005600734 61.366842887,22.006224565 61.366011546,22.003698967 61.367177861,22.001868184
historia: Ulvilan emäseurakuntaan perustettu Nakkilan saarnahuone korotettiin kappeliksi 1764, seurakunta itsenäistyi 1861. Seurakunnan ensimmäinen, 1764 rakennettu ja 1887 ristikirkoksi laajennettu puukirkko purettiin uuden kirkon rakentamisen yhteydessä. Tehtailija J.W. Suomisen testamenttilahjoituksen turvin rakennettu 1200 hengen kirkko valmistui 1937 ja sen suunnitteli kutsukilpailun kautta työn saanut arkkitehti Erkki Huttunen. Suomisen 1898 perustama nahkatehdas ja tehtaan johtajan asunto Koskilinna ovat läheisen Tattarajoen rannalla (ks. J.W. Suomisen nahkatehdas ja Koskilinna).
kunta: k531
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: kaupungintalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kuntsi
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i9277
spatial: i46
spatial: Oulunkylä
spatial: i9276
temporal: i110
temporal: i109
kirjoittaja: i1371

metadescription 6070
modified: 2010-09-17T11:06:02+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Tunkelon Isotalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tunkelon Isotalon poikkeuksellisen suuri, hyvin säilynyt uusrenessanssipäärakennus on poikkeuksellinen esimerkki 1800-luvun lopun vauraasta talonpoikaisrakentamisesta ja talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehen asumiskulttuurista. Tunkelon kylän laaja viljelyaukea sijaitsee kapean Tunkelonlahden luoteisrannalla. Metsänrajassa on Tunkelon Isotalon ja Mattilan tilakeskukset. Tunkelon Isotalon tilakokonaisuuden rakennuksista merkittävin on poikkeuksellinen, hirsirakenteinen päärakennus isoine pirtteineen. Kaksikerroksinen ulkomitoiltaan 10 metriä leveä ja 40 metriä pitkä päärakennus on yksi Suomen suurimmista 1800-luvun lopulla rakennetuista maatalon päärakennuksista. Se on vuorattu uusrenessanssityyliin ja korkean poikkiharjan päällä kohoaa ruokakello. Asuinkäytössä olevan rakennuksen ulkoasussa on valmistumisen jälkeen tehty vain vähäisiä muutoksia. Pihapiirissä on vanhoja hirsiaittoja sekä varhainen lohkokivinavetta.
alue: 61.718330657,24.738819445 61.719320963,24.742647100 61.718491710,24.744570453 61.717210327,24.743400498 61.717084799,24.743607717 61.716521088,24.742965096 61.717644165,24.741082425 61.718330657,24.738819445
historia: Tunkelon kantatila oli Längelmäellä tavalliseen tapaan yksinäistalo. Tunkelo eli Isotalo on osa Tunkelon ratsutilaa. Ratsutila toimi 1600-luvulla nimismiehentalona. Tunkelon Isotalo syntyi kun kantatila lohkottiin 1739. Isotalon päärakennuksen rakennutti 1869-1873 talonpoikaissäädyn valtiopäivämies Elias August Ekman (valtiopäivävuodet 1880, 1904-1906). Isotalon päärakennuksen rakentamisesta vastasi pohjalainen rakennusmestari Holm. Koristeellinen ulkovuoraus tehtiin 1880-luvun alussa.
kunta: k562
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 6404
modified: 2010-02-02T15:43:01+0300

metadescription 3900
modified: 2010-09-17T11:10:36+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1118066~S9*fin

Likainen kaupunki
type: Dekkari
language: fin
relation: i7790
spatial: i8108
spatial: i8455
spatial: Helsingin vankila
spatial: Länsisatama
temporal: i116
kirjoittaja: i2479
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 3543
modified: 2010-03-23T14:52:54+0300

metadescription 9168
modified: 2010-06-01T17:30:38+0300

metadescription 6664
modified: 2009-08-04T13:32:30+0300

1700-luku
type: PeriodOfTime
date: 1700-01-01T00:00:00
date: 1799-12-31T00:00:00

description: Sallamaria Tikkanen: Paratiisit ja niiden varjot (Helsingin rantaviivan muuttuminen ja kadonneet saaret).
references: i4998
spatial: i7018

Viinijärven rautatieasema
type: AreaOfInterest
alue: 62.643121048,29.231198703 62.641022146,29.239000366 62.640757046,29.238133407 62.642492968,29.231444805 62.642801003,29.230807771 62.643121048,29.231198703
kunta: k426
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sääksjärven rautatiepysäkki
type: AreaOfInterest
alue: 61.425003409,23.750883448 61.425178034,23.751529743 61.424557362,23.752192111 61.424351021,23.751549294 61.425003409,23.750883448
kunta: k418
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsinki 2000
type: Jazz ja blues
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i363
saveltaja: i9017

Olympiastadionin torni
type: Rakennus
alternative: Stadionin torni
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.186497263221
long: 24.9261234279166

metadescription 7115
modified: 2010-02-02T15:24:37+0300

metadescription 9070
modified: 2010-04-29T13:38:20+0300

Tornion kirkko ja raatihuone ympäristöineen sekä Rantakadun ja Keskikadun puutalokort (raatihuone)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tornion kirkko on kiinteine sisustuksineen ja maalauksineen 1600-luvun kuluessa muotoutuneen luterilaisen kirkkotilan ja karoliinisen barokin loistokkain esimerkki Suomessa. Kirkon ikäinen kellotapuli on goottilaisperäisen tapulityypin ainoa jäljellä oleva edustaja maassamme. Tornion 1621 perustetun kaupungin keskustassa on säilynyt Rantakadun ja Keskikadun varressa 1750 asemakaavasuunnitelmaan pohjautuvia puutalokortteleita, joiden rakennuskanta on pääasiassa 1700-luvun lopun kaupunkipalon jälkeiseltä ajalta. Tornion raatihuone ja pormestarintalo ympäristöineen muodostavat merkittävän näytteen vanhasta keskustasta etelämmäksi siirtyneen 1800-luvun lopun kaupunkikeskustan keskeisistä rakennuksista ja Hallituskadun 1800-luvun lopun rakentamistavasta. Tornion kirkko on kolmiparinen tukipilarikirkko ja säilyneistä tukipilarikirkoista suurin. Kirkossa on puoliksi länsipäätyyn salvottu torni. Paanukatto on rombikuvioinen. Kaupungin kauppaporvarien merimerkkinä toimineen korkean kahdeksansivuisen torninhuipun yläosaan rakennettiin pyöreät ikkunat 1694 kuningas Karl XI:n vierailua varten. Ulkoseinien vaaka vuorilaudoitus ja valkoinen väri ovat 1870-luvulta. Kirkkosalin neljästä peiliholvista kahdessa on maalaukset. Kuoriholvin raamatunaiheiset maalaukset vuodelta 1688 on tehnyt todennäköisesti Lauri Gallenius. Toisen holvin maalaukset ovat vuodelta 1687. Niiden tekijä on tuntematon. Holvikoristelu on ornamentaalinen ja maalattu liimavärein. Koristeaiheina ovat mm. akantus, sydän, köynnösmäisesti ryhmitellyt tammenlehväseppeleet sekä medaljongit, joista osan sisällä on enkeli. Kirkon kiinteä sisustus on poikkeuksellisen hyvin säilynyt. Kuorin erottaa kirkkosalista puuleikkauksin varustettu kuoriaita, jonka porttia reunustavat korkeat obeliskit. Penkkien ovissa on maisema-aiheiset peilimaalaukset. Saarnastuolin sekä sen viereisen ikkunan ja sakariston oven rikasmuotoiset kehystykset on tehnyt puuseppä Nils Fluur ja maalannut konterfeijari Diedrich Möllerum 1700-luvun alussa.…
alue: 65.844068815,24.149179249 65.844762198,24.147142383 65.845087155,24.147940627 65.845493123,24.146692527 65.845870661,24.147329871 65.845528110,24.148570931 65.845490678,24.148691491 65.845564879,24.148838524 65.845004858,24.150782898 65.844068815,24.149179249
historia: Tornio oli tunnettu kauppapaikka jo keskiajalla. Privilegionsa Tornio sai 1621 ja kaupunki oli Euroopan pohjoisin aina vuoteen 1789. Euroopan sivistyneistön parissa suosittujen matkakertomusten takia Tornio oli yksi Ruotsin tunnetuimmista kaupungeista. Tornion ensimmäinen asemakaava, jossa oli vain kaksi katua, valmistui 1643. Asemakaavaa laajennettiin 1782 pohjoiseen ja itään kohti jokea. Kaupunginlahden ranta-aitat siirrettiin saaren eteläkärkeen. Vuoden 1873 empirekaavassa laajennussuunnat olivat samat. Tornion kaupungin ensimmäinen kirkko rakennettiin 1647, mutta se paloi salaman iskusta 1682. Tornion nykyisen kaupunginkirkon rakentaminen aloitettiin Limingan Ängeslevästä kotoisin olleen rakennusmestari Matti Härmän johdolla 1684. Ensimmäinen jumalanpalvelus pidettiin heinäkuussa 1688, jolloin kirkko nimettiin leskikuningatar Hedvig Eleonoran mukaan. Kirkkoa vastapäätä olevan Porthanin koulun suunnittelivat arkkitehdit Richardson ja Holmström 1906 ja rakennus valmistui 1910. Nimensä koulu sai talonrakennusvarojen lahjoittajan, kauppias ja raatimies Matias Porthanin mukaan. Tornion ensimmäiset raatihuoneet sijaitsivat ”Ylipään torilla”. Viimeisin niistä paloi 1871 ja laajentuneen kaupungin uusi keskus päätettiin siirtää etelämmäksi lähemmäs jokea. Myynnissä ollut puolivalmis edesmenneen apteekkarin kiinteistö ostettiin 1875 ja muutettiin lääninarkkitehti von Lüchovin suunnitelmin raatihuoneeksi. Pormestarintalona tunnettu puurakennus laajennettiin nykyiseen asuunsa pormestari Cedermanille 1866. Raatihuonetta vastapäätä olevan Yhdyspankin pankkitalon suunnitteli arkkitehti Valter Thomé 1912, vanhan kirjakaupan julkisivupiirustukset ovat Axel Åkerlundin käsialaa vuodelta 1901. Ensimmäisen maailmansodan (1914–1918) aikana Torniosta muodostui Venäjälle elintärkeä kauttakulkuväylä. Kaupungin kautta kuljetettiin suuret määrät sotatarvikkeita, sotavankeja ja pakolaisia. Raatihuoneen ja pormestarintalon viereen valmistui 1914 venäläinen kasarmi. Suomen itsenäistyttyä rak…
kunta: k851
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Taben ja taiteilijan kodin edusta ja pihapiiri Pietarinkujalla näkyvät elokuvassa.
references: i8615
spatial: i8613

Kalborrek, Viktor
type: Muusikko
alternative: Mantere, Eeki

metadescription 9404
modified: 2010-09-07T14:28:46+0300

metadescription 6900
modified: 2010-01-19T15:03:10+0300

metadescription 7375
modified: 2009-11-10T16:16:54+0300

description: Vähäkallio piirsi suunnittelemaansa Joukolan taloon (Korkeavuorenkatu 26) elokuvateatterinkin.
references: i7179
spatial: Elokuvateatteri Joukola

metadescription 7709
modified: 2010-02-02T15:40:01+0300

Kaivopuiston kivilinna 1907-2007
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i37
spatial: i7707
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i110

metadescription 9664
modified: 2011-06-13T14:51:39+0300

Mikkelin hallitustori ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mikkelin hallitustori rakennuksineen ja akselinäkymineen kuvastaa autonomian ajan asemakaavallista suunnittelua, jolla korostettiin läänin pääkaupungin asemaa. Hallitustorin, Kirkkopuiston ja niiden välisen korttelin rakentaminen perustuu yli-intendentti C.L. Engelin 1837 laatimaan asemakaavaan, jossa läänin pääkaupungin julkiset rakennukset on sijoitettu vyöhykkeeksi kaupungin keskelle. Hallitustorin länsilaidan mittainen lääninhallituksen rakennuskompleksi muodostuu kaksikerroksisesta empirerakennuksesta, siihen 1890-luvulla liitetyistä kahdesta yksikerroksisesta siipiosasta, kahdesta kulmarakennuksesta ja yhdyskäytävistä. C.L. Engelin suunnitteleman, 1843 valmistuneen lääninhallituksen perusrunko muistuttaa pohjaratkaisultaan kaksi vuotta aiemmin valmistunutta, myös Engelin suunnittelemaa Hämeenlinnaan lääninhallitusta. Lääninhallituksen pienet lisärakennukset on rakennettu arkistoa varten 1890-luvulla. Lääninhallituksen viereinen kulmatalo on yli-intendentti E.B. Lohrmannin suunnittelema maanmittauskonttori vuodelta 1849. Sen vastaparina on samaa arkkitehtuuria edustava, Rakennushallituksessa 1938 suunniteltu lisärakennus. Torin eteläreunalla on puiden ja aukioiden ympäröimä arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema Mikkelin kaupungintalo vuodelta 1912. Sodan pommitusten jälkeisissä korjauksissa rakennusta on korotettu. Torin kulmassa on kaksi edustavaa funktionalismin kauden liikerakennusta: Jamankulma vuodelta 1938 (Martti Välikangas) ja Osuuskauppa Suur-Savon hotelli- ja liiketalo vuodelta 1940 (Arthur Elg). Alkuperäisessä asemakaavassa torin ja Kirkkopuiston välisen korttelin läpi kulkeva kuja oli reunustettu markkinakojuilla. Tätä rakennetta jatkaa korttelin sisään "pikkutorille" sijoitettu matalien rakennusten ympäröimä linja-autoasema vuodelta 1934, joka on arkkitehti Martti Välikankaan suunnittelema. Korttelin torin puoleiseen laitaan rakennetut linja-autoaseman porttirakennukset vuodelta 1930 (Aarne Ekman) noudattavat Engelin asemakaavan ideaalia an…
alue: 61.691147126,27.278276443 61.690417123,27.277801369 61.690610552,27.276465032 61.686647981,27.273998067 61.686959800,27.271417735 61.687319808,27.271599640 61.687414852,27.270876575 61.688491447,27.271428193 61.689052634,27.267708068 61.687928026,27.267007478 61.688250120,27.264802495 61.690726244,27.266161897 61.690403343,27.268768525 61.689197372,27.267955261 61.688590233,27.272259130 61.690994117,27.273713428 61.690706408,27.276198122 61.691404550,27.276672878 61.691147126,27.278276443
historia: Saimaan rannalla sijaitsevan Mikkelin torin alue toimi sotaväen harjoituskenttänä vuosien 1721 ja 1809 välillä. Vuoden 1831 lääniuudistus vauhditti Mikkelin kaupungin perustamista, mistä oli tehty ensimmäinen päätös jo 1827. Mikkeli valittiin Kymenkartanon läänin pohjoisosasta muodostetun Mikkelin läänin pääkaupungiksi, kun aiempi hallintokeskus Heinola todettiin sijainniltaan syrjäiseksi. Mikkelin kaupunki perustettiin 1838. Kaupungin rakentamisen pohjana oli Intendentinkonttorin arkkitehti C.L. Engelin kaava vuodelta 1837. Asemakaavassa kaupungin keskustaa hallitsi julkisten rakennusten vyöhyke, jonka myös lääninmaanmittauskonttorin päällikkö F.F. Gyldén oli esittänyt omassa kaavasuunnitelmassaan. Keskustaan kaavoitettiin kaksi suurta aukiota, hallinto- ja kauppatori sekä kirkkotori. Näitä yhdisti markkinakojuin reunustettu katu kaupunkikuvallisina päätteinään kirkko sekä hallintotorin etelälaidan raatihuone. Julkisten toimintojen vyöhykkeeseen sijoitettiin Engelin suunnitelmassa raatihuone, lääninhallintorakennus sekä maaherran residenssi, kirkko, koulutontti sekä pohjoisimpana lääninsairaala. Torista muodostui Mikkelin hallitusaukio, kun lääninhallituksen rakennus valmistui torin länsilaidalle 1843 C.L. Engelin suunnitelmin. Lääninhallitusta reunustavat kulmarakennukset vuosilta 1849 ja 1938 yhdistettiin 1960-luvulla betonirakenteisilla käytäväosilla lääninhallituksen taloon. Käytävät korvattiin lasilla 1993, jolloin myös poistettiin lääninhallituksen torinpuoleiselle sivulle 1930-luvulla lisätty pääovi ja palautettiin ikkuna alkuperäiselle paikalleen. Kirkkopuiston paikalla sijaitsi Savilahden pitäjän kirkko ja hautausmaa vuodesta 1754 aina kirkon paloon asti 1806. Uusi kirkko, Mikkelin maaseurakunnan kirkko, rakennettiin kirkonkylän ulkopuolelle. Kirkkopuistoon istutettiin 1845-1851 kaikkiaan 168 koivua. Puistossa toteutettiin restaurointi 2003-2004. Arkkitehti C. L. Engelin johdolla Intendentinkonttorissa suunniteltu Mikkelin lääninsairaalan rakennusryhmä val…
kunta: k491
paikan tyyppi: tori
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Elisabet saapuu Suomeen
type: Dokumentti
language: fin
relation: i9105
relation: i7319
spatial: Suomenlinna
spatial: i6793
temporal: i114
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.
lisatietoa: Helsingin Eteläsatamassa kuningatarta oli vastassa suuri joukko Suomen valtionjohtoa. Rivissä seisoivat presidentti Urho Kekkosen rinnalla mm. ministerit Kalevi Sorsa, Martti Miettunen ja Teuvo Aura.

description: Talon suunnitellut rakennusmestari
references: i7132
spatial: i7135

metadescription 173
modified: 2010-09-17T11:24:35+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1554540~S9*fin

Olympiastadion
type: Rakennus
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1870087842985
long: 24.9272588976567

metadescription 7969
modified: 2010-02-02T15:42:33+0300

description: Elisen lääkäri Horttanainen asuu Tunturikadulla.
references: Komisario Rehunen ja kauniin Elisen murha
spatial: i8516

metadescription 507
modified: 2010-09-17T11:12:42+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1228614~S9*fin

bibliographic citation: Vesisade oli kastellut Johanneksen kentän perusteellisesti. Keltaiset lehdet peittivät rinteessä olevan nurmikon. Puiston puut huojuivat mustina tuulessa. Suomalainen jalkapallo oli jälleen totuuden hetken edessä. Hanne spiti kauden viimeistä puhuttelua Ratakadun Dynamolle.
description: Ratakadun Dynamo harjoittelee ja pelaa Joharilla (harrastelijajalkapalloilijoita).
references: i2803
spatial: Johanneksen kenttä

McDonald's Pitäjänmäki
type: Ravintola
alternative: Vanha viertotie 29
is part of: i8
is part of: i3
lat: 60.2136135385089
long: 24.8798101993117

bibliographic citation: 'Päivystyspoliklinikan edessä seisoi neonkeltainen ambulanssi, jonka ovet olivat auki. Tummanpunaisiin kokohaalareihin pukeutunut lääkintävahtimestari nojasi auton keulaan ja puhui kännykkäänsä. Ilpo ei ollut käynyt Meilahden sairaala-alueella koskaan aikaisemmin. Potilastorniksi kutsuttu päärakennus näytti hänestä valtavalta.' (s.133)
description: Komisario Lipponen hakee epäillyn potilastietoja Meilahden sairaalasta.
references: Suojelija
spatial: Meilahden sairaala

Finne, Gunnar
type: Taiteilija
spatial: Satu ja Totuus

metadescription 7611
modified: 2010-02-02T15:39:47+0300

metadescription 2461
modified: 2010-02-04T16:52:08+0300

metadescription 8086
modified: 2009-12-28T14:08:11+0300

bibliographic citation: "Sörkka kihisi iltaa, kääräisin sätkän ja panin palamaan. Hämistä pitkin kulki kolme miestä, vanha ja kaksi nuorta. Parivaljakko oli näköjään saalistamassa. " (s. 55)
references: i2321
spatial: i44

Pateniemen sahayhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maamme vanhimpiin ja merkittävimpiin kuuluneen Pateniemen entisen höyrysahan yhdyskunta muodostuu eri-ikäisistä konttori-, kokoontumis- ja asuinrakennuksista. Vaikka sahan tuotantorakennukset ovat tuhoutuneet tulipalossa, on raitin varrelle ryhmittynyt sahayhdyskunta edelleen säilyttänyt ominaisluonteensa hyvin. Saha-alueelle johtaa pylväshaapakuja. Sahatien päätteenä on kaksi sahan konttorirakennusta 1880- ja 1910-luvuilta sekä 1850-luvulla rakennettu ns. Nikkaripirtti, jossa toimii Pateniemen sahamuseo Pohjois-Pohjanmaan maakuntamuseon erikoismuseona. Tulotien varressa on myös entinen ruokalarakennus. 1950-luvulla sahan alueelle on rakennettu mm. paloasema sekä Honkapirtti työntekijöiden harrastus- ja kokoontumistiloiksi. Kaksikerroksiset mansardikattoiset asuinrakennukset ovat 1920-1940-luvulta, alkuaan neljän perheen asuinrakennuksia talousrakennuksineen. Osa niistä on siirretty Varjakan sahalta ja osa rakennettu 1930-luvulla samojen piirustusten mukaan.
alue: 65.083139598,25.400693793 65.083828130,25.399710733 65.084761275,25.399315659 65.084790928,25.396149981 65.084068130,25.393933517 65.085915709,25.391544932 65.087181426,25.389400377 65.087621309,25.388958394 65.087935641,25.389232974 65.088079954,25.391271348 65.087884382,25.393624740 65.087347832,25.393095368 65.087185260,25.394235305 65.087391386,25.394420124 65.086783066,25.398214770 65.087465620,25.398662266 65.087454511,25.398714530 65.086235158,25.404435111 65.085490409,25.404860689 65.085242178,25.407159142 65.083125221,25.402314134 65.083409019,25.401445080 65.083337800,25.401397415 65.083139598,25.400693793
historia: Haukiputaaseen kuuluneessa Pateniemessä harjoitettiin laivanrakennusta 1600-luvulla. Vuonna 1857 oululaiset liikemiehet perustivat Pateniemen suuren laivaveistämön eli Uleåborgs Stora Skeppsvarv- och Rederibolagin. Kauppaneuvos J.G. Bergbomin omistukseen laivavarvi siirtyi huutokaupan myötä 1865 ja kauppaneuvos perusti alueelle kaksiraamisen höyrysahan 1873. Saha yhdistyi kolmen muun sahan kanssa 1912 Ab Uleå Oy:n suursahaksi ja 1935 Pateniemen saha siirtyi Oulu Oy:lle. Suurimmillaan saha työllisti yli 1000 henkilöä 1940- ja 1950-lukujen taitteessa. Pateniemi liitettiin Oulun kaupunkiin 1965. Sahan omistajaksi 1986 tullut Veitsiluoto Oy lopetti sahauksen 1990. Pateniemen puurakenteinen suursahan rakennus vuodelta 1907 ja sen vieressä ollut tiilinen voima-asema tuhoutuivat tulipalossa 1995.
kunta: k564
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Edvin, Laine
type: Ohjaaja
alternative: ”Eieppi”

metadescription 5916
modified: 2010-09-17T11:08:50+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kurtiini Stromberg-Scheffer
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:12:06.258+00:00
modified: 2012-12-13T09:16:24.152+00:00
subject: p39391
subject: p40908
subject: p39645
subject: kivääriaukot
kuvailu: Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1751-1753 rakennettiin vain matala puolustusmuuri ilman maapeitettä ja listakiviä sekä ilman porttiaukkoa. Toisessa vaiheessa vuosina 1773-1774 puolustusmuuria korotettiin ja sen taakse teh­tiin pulpettikattoinen kurtiinirakennus. Muuri katettiin sekä hienolla että karkealla listakivellä. Kurtiiniportin holvauksessa oli ulkopuolella lakikivi ja rokokookulmainen tekstitaulu. Porttiholviin suuntautui neljä kivääriaukkoa kummaltakin puolelta. Rintamuuri revetoitiin sisäpuolelta tiilellä ja sen harja turvetettiin. Pihafasadi muurattiin tiilestä ja rytmitettiin pilasterein. Kaikkiin kuuteen, holvaamattomaan kasemattiin tehtiin pihasivulle leveä kulkuaukko ja sen yläpuolelle ikkuna. Ikkuna antoi valoa pulpettikaton alaiseen ullakkokerrokseen. Kurtiinitalossa oli lautakatto vielä 1840-luvulla. Vuoden 1844 yleisen sairaalasuunnitelman mukaan kurtiinin kolme pohjoispuolista kasemattia muutettiin keittiöksi ja leipomoksi. Pihafasadin leveät kulkuaukot korvattiin ovilla, joiden kummallakin puolella oli kuusiruutuiset ikkunat. Nämä kurtiiniportin kolme pohjoispuolista kasemattia holvattiin ensi kerran vuonna 1858. Sisäänkäynti keskimmäiseen holviin varustettiin puisella ulkoeteisellä. Vuonna 1860 muutettiin myös kurtiinin eteläosa keittiöksi. Porttiaukkojen tilalle tehtiin ovet, niiden molemmin puolin puhkaistiin ikkunat. Savupiiput uusittiin ja kasemattien väliseinät muutettiin leveiksi kaariaukoiksi. Eteläosan keittiöön muurattiin leivinuunit ja yksi neljän kattilan liesi. Välipohja purettiin ja rakennettiin uusi "puolalaiseen tapaan", mutta hieman entistä korkeammalle. 1873 peruskorjauksessa pohjoisosa uusittiin komppaniakeittiöksi ja sinne muurattiin neljä leivinuunia. Eteläosa muutettiin varastoksi, sieltä purettiin kaikki keittiövarusteet ja rakennettiin väliseiniä. Ikkunat muurattiin umpeen ja ovet vaihdettiin lynettikaarisiksi. Graniittisokkeli uusittiin. Samana vuonna tehtiin muutoksia myös pohjoisosan fasadissa. Punavankileirin vuosina …
historia: Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1751-1753 rakennettiin vain matala puolustusmuuri ilman maapeitettä ja listakiviä sekä ilman porttiaukkoa. Toisessa vaiheessa vuosina 1773-1774 puolustusmuuria korotettiin ja sen taakse teh­tiin pulpettikattoinen kurtiinirakennus. Muuri katettiin sekä hienolla että karkealla listakivellä. Kurtiiniportin holvauksessa oli ulkopuolella lakikivi ja rokokookulmainen tekstitaulu. Porttiholviin suuntautui neljä kivääriaukkoa kummaltakin puolelta. Rintamuuri revetoitiin sisäpuolelta tiilellä ja sen harja turvetettiin. Pihafasadi muurattiin tiilestä ja rytmitettiin pilasterein. Kaikkiin kuuteen, holvaamattomaan kasemattiin tehtiin pihasivulle leveä kulkuaukko ja sen yläpuolelle ikkuna. Ikkuna antoi valoa pulpettikaton alaiseen ullakkokerrokseen. Kurtiinitalossa oli lautakatto vielä 1840-luvulla. Vuoden 1844 yleisen sairaalasuunnitelman mukaan kurtiinin kolme pohjoispuolista kasemattia muutettiin keittiöksi ja leipomoksi. Pihafasadin leveät kulkuaukot korvattiin ovilla, joiden kummallakin puolella oli kuusiruutuiset ikkunat. Nämä kurtiiniportin kolme pohjoispuolista kasemattia holvattiin ensi kerran vuonna 1858. Sisäänkäynti keskimmäiseen holviin varustettiin puisella ulkoeteisellä. Vuonna 1860 muutettiin myös kurtiinin eteläosa keittiöksi. Porttiaukkojen tilalle tehtiin ovet, niiden molemmin puolin puhkaistiin ikkunat. Savupiiput uusittiin ja kasemattien väliseinät muutettiin leveiksi kaariaukoiksi. Eteläosan keittiöön muurattiin leivinuunit ja yksi neljän kattilan liesi. Välipohja purettiin ja rakennettiin uusi "puolalaiseen tapaan", mutta hieman entistä korkeammalle. 1873 peruskorjauksessa pohjoisosa uusittiin komppaniakeittiöksi ja sinne muurattiin neljä leivinuunia. Eteläosa muutettiin varastoksi, sieltä purettiin kaikki keittiövarusteet ja rakennettiin väliseiniä. Ikkunat muurattiin umpeen ja ovet vaihdettiin lynettikaarisiksi. Graniittisokkeli uusittiin. Samana vuonna tehtiin muutoksia myös pohjoisosan fasadissa. Punavankileirin vuosina …
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.14956562334036
long: 24.98077101707463

metadescription 7871
modified: 2009-11-24T17:04:40+0300

metadescription 6033
modified: 2010-09-17T11:15:57+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Katarina Eskolan (Haavion) koti.
references: i8910
spatial: Runeberginkatu 44

Huittisten kirkko ja sen ympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Huittisten myöhäiskeskiaikainen kivikirkko ympäristöineen edustaa entisen suurpitäjän kulkuväylien risteykseen syntynyttä näyttävää historiallista keskustaa. Kirkko sijaitsee kahden Kokemäenjoen merkittävän sivujoen, Loimijoen ja Punkalaitumenjoen, välisellä kannaksella. Suorakaiteen muotoiseen harmaakivikirkkoon liittyy uudempi, kahdessa osassa rakennettu mansardikattoinen poikkilaiva sekä korkea länsitorni. Kirkkosalin päätilan muodostaa 1700-luvun lopun ja 1860-luvun pohjois-eteläsuuntainen laajennusosa, keskiaikainen osa kirkkoa toimii 1950-luvun lopun restauroinnin jälkeen omana kappelimaisena tilanaan. Porttiholvein varustetun kiviaidan ympäröimässä tunnelmallisessa kirkkotarhassa on säilynyt paljon merkittäviä vanhoja hautamuistomerkkejä. Useaan eri otteeseen laajennettu hautausmaa on kirkon länsipuolella. Kirkonmäen kulttuurimaisemaan kuuluvat mm. harmaakivinen viljamakasiini (Huittisten museo), pitäjän suurmiehen, tasavallan presidentti Risto Rytin patsas, pappila, entinen poikakoulu ja Lauttakylän yhteiskoulu. Koulun ohi kulkeva maantie on osa vanhaa, keskiajalta periytyvää Satakunnan runkotietä, joka seuraili Kokemäenjokea pohjoiseen.
alue: 61.177676427,22.690915029 61.178590218,22.690471910 61.179078206,22.689578857 61.179447989,22.688908963 61.180120341,22.686854852 61.181010816,22.688656907 61.180698575,22.689515854 61.183069006,22.693081631 61.182836992,22.693849609 61.182147073,22.694096390 61.181865404,22.694544622 61.181588189,22.695460011 61.181740790,22.697551122 61.180841760,22.697037937 61.181076708,22.695376311 61.180319205,22.694486058 61.179988502,22.696757015 61.179557493,22.696603039 61.179601376,22.695942707 61.177676427,22.690915029
historia: Huittinen mainitaan kirkkopitäjänä jo 1410-luvulla. Satakunnan keskiaikainen runkotie kulki Turusta Huittisten kautta Pohjois-Satakuntaan. Huittisten kirkon keskiaikaisesta rakennushistoriasta voidaan erottaa omiksi vaiheikseen nykyisen sakariston paikalla ollut pienempi kivisakaristo, siihen liitetty kivinen runkohuone ja sen 1400-luvun lopussa tapahtunut yksilaivainen, uurrettuihin tulipilareihin tukeutuva holvaus. Samassa yhteydessä itäpäätyyn tehtiin tiilikoristelu, joka muotoaiheiltaan vastaa satakuntalaisessa kirkkoryhmässä toistuvaa päätykoristelua. Itäpäädyn ja eteläseinän koristekomeroissa on primitiivistä maalauskoristelua. Kirkkoon tehtiin uusi suurempi sakaristo 1738. Kirkko paloi 1783. Runkohuonetta laajennettiin 1793-1794 rakentamalla sen eteläpuolella ja länsipäähän leveät lisäosat. Myös länsitorni on samasta korjausvaiheesta. Ristikirkon pohjamuodon kirkko sai 1860 lääninarkkitehti G.Th. Chiewitzin suunnittelemassa korjauksessa, jolloin itäpuolelle tehtiin samankokoinen laajennus kuin eteläpuolella oli. Kirkon itä-länsisuuntainen toiminta-akseli muuttui, kun alttari siirrettiin pohjoisristiin arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelemassa uudistuksessa 1897-1898. Kirkon sisäasu muutettiin 1958-1959 arkkitehti Olli Kestilän suunnitelmien mukaan. Kirkon eri-ikäiset tilat pyrittiin palauttamaan rakentamisaikaiseen asuunsa. Kirkkopuisto, joka johtaa kirkolta nykyiselle torille toimi aikaisemmin Lauttakylän markkinapaikkana. Kirkon vieressä olevan harmaakivisen pitäjänmakasiinin suunnitteli C.A. Brander ja se valmistui 1902. Museo aloitti makasiinissa 1950. Poikakansakoulu rakennettiin 1873 ja kivikoulu 1952, rakennusta laajennettiin 1991. Lauttakylän yhteiskoulu valmistui 1926 arkkitehti Toivo Salervon piirustuksien mukaan. Koulun uudisosa valmistui 1954. Kappalaisen pappilan päärakennus on 1800-luvun loppupuolelta. Seurakuntatalo valmistui 1979.
kunta: k102
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Ensimmäiset olympiavoittajat
type: Fakta
content: Eräässä Helsingin kivitalon seinässä on Ludovika ja Walter Jakobssonin muistokilpi merkkinä heidän asumisestaan talossa. Mikä on osoite tai ainakin kaupunginosa? Kyseinen talo on Punavuorenkatu 5. Kaksikielisen kilven sisältö on seuraava: Rakennusmestari Anders Jakobsson rakennutti tälle paikalle 1880-luvun lopulla puutalon, jossa oli asunto hänen perheelleen mutta myöskin muutamia vuokra-asuntoja. Myöhemmin muodostettu Asunto-osakeyhtiö Rödbergsgatan 5 rakennutti puretun puutalon tilalle vuosina 1938-1939 kivitalon, jonka oli suunnitellut arkkitehti Ole Gripenberg. Asunto-osakeyhtiön pääasialliset osakkaat olivat rakennusmestari Jakobssonin perillisiä, heidän joukossaan myös aviopari Walter ja Ludovika Jakobsson, jotka olivat voittaneet itsenäisen Suomen ensimmäisen olympiakullan (Antwerpen 1920) ja kolme maailmanmestaruutta pariluistelussa. Vilkaisu Helsingin vanhoihin puhelinluetteloihin eri ajoilta osoittaa, että luistelijapariskunta on asunut enimmäkseen tässä osoitteessa (muualla kaiketi lähinnä vanhan talon purkamisen ja uuden rakentamisen aikoihin). Myös leskeksi jäänyt rouva Jakobsson eli Punavuorenkatu 5:ssä, joskin hän vuoden 1969 puhelinluettelon mukaan näyttää ennen kuolemaansa muuttaneen Kauniaisiin.
language: fin
spatial: i6636
temporal: i108
temporal: i109
lisätietoja: http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/879

Castréninkatu
type: Katu
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1845190925241
long: 24.947275457529

metadescription 8322
modified: 2010-02-04T16:48:55+0300

bibliographic citation: "Nyt kuitenkin kävelen Karhupuiston halki/ ja ajattelen: on miellyttävää olla runoilija,/ huoleton!" (s. 13)
references: i7526
spatial: Karhupuisto

metadescription 3172
modified: 2010-02-08T16:42:43+0300

metadescription 6293
modified: 2010-09-17T11:17:16+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Vuosaaren satama
type: MuuPaikka
is part of: i91
lat: 60.2167814501872
long: 25.1808950066588

Lasipalatsi
type: Rakennus
is part of: i7221
is part of: Kamppi
lat: 60.1700453566224
long: 24.9358295011712

metadescription 6627
modified: 2010-01-19T15:01:38+0300

metadescription 8582
modified: 2010-02-01T16:24:13+0300

Suvorovin kanavat (Telataipalei)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suvorovin sotakanavat ovat ensimmäinen yhtenäinen, loppuunsaatettu kanavoimistyö maassamme. Kenraali Suvorovin johdolla Saimaalle rakennetut neljä avokanavaa olivat osa Venäjän länsirajan puolustamiseksi suunniteltua linnoitusketjua. Kutvele (nyk. Taipalsaaren ja Ruokolahden kuntien rajalla), Käyhkää (nyk. Ruokolahden kunnassa), Kukonharju (nyk. Ruokolahden ja Puumalan kuntien rajalla) sekä Telataipaleen kanava (nyk. Sulkavan kunnassa) mahdollistivat Venäjän Saimaan laivaston purjehdusväylän Savonlinnan Olavinlinnasta Lappeenrantaan. Parhaiten historiallisen luonteensa säilyttänyt Kukonharjun kanava on noin 800 metriä pitkä. Kanavarakenteet ja niihin liittyneet hirsiset aallonmurtajat ovat säilyneet hyvin ja ne kertovat 1790-luvun rakennustekniikasta. Kanavan varrelle muodostui aikoinaan yhdyskunta, jossa eli upseeristoa, sotilaita, kaupustelijoita ja siviiliväkeä. Kukonharjulla oli myös kirkko ja hautausmaa. Kanavalla olleista rakennuksista on havaittavissa kivijalkoja, lattiarakenteita, uuneja, kuoppia ja painanteita. Kanavien sotilaallisesta käytöstä kertova rakennus on säilynyt Käyhkään kanavalla. Käyhkään Hovin päärakennus toimi aikoinaan tullivartioasemana ja toimii nykyisin virkistyskäytössä.
alue: 61.653438471,28.602505613 61.653990503,28.600378706 61.654945128,28.601425404 61.655693685,28.604038617 61.655207327,28.605345097 61.653438471,28.602505613
historia: Turun rauhaan 1743 päättyneessä nk. hattujen sodassa Ruotsi menetti Venäjälle alueita Itä-Suomessa. Venäläiset eivät kuitenkaan saaneet vesiyhteyttä Lappeenrannan ja Savonlinnan välille, koska keskeisellä paikalla Saimaata sijaitseva Puumalan salmi jäi Ruotsin haltuun. Ruotsin ja Venäjän välinen ns. Kustaan sota päättyi Värälän rauhaan 1790 ilman että Kustaa III olisi kyennyt valtaamaan takaisin jo aiemmin Venäjälle menetettyjä osia Suomesta. Sodan seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Linnoitusvyöhyke rakennettiin 1791-1792 kenraali Aleksandr Suvorovin (1730-1800) johdolla. Uusina uloimman puolustusvyöhykkeen linnoituksina rakennettiin nykyisen Kotkan kaupungin paikalle Ruotsinsalmen merilinnoitus, sen pohjoispuolelle Kyminlinna, Utti Valkealaan, Savitaipaleen seudulle Järvitaipaleen ja Kärnäkosken laivastotukikohdat sekä Anjalankoskelle Liikkala. Saimaan laivaston tarpeisiin rakennettiin Telataipaleen, Kukonharjun, Käyhkään ja Kutveleen kanavat. Kanavointitöitä tehtiin 1790-luvulla myös Savitaipaleen Solkeissa Kärnäkosken ja Suur-Saimaan yhteyden parantamiseksi, mutta Korholansalmen ja Taipalsaaren Vilsaaren alueen työt jäivät keskeneräisiksi. Kenraali Suvorovin johdolla toteutetut kanavat rakennettiin 1792-1798 ja niiden tarkoituksena oli sekä auttaa Venäjän laivaston tukikohtien, Savonlinnan ja Lappeenrannan, välistä huoltoliikennettä että parantaa välittömästi kanavareitin läheisyydessä olevan Ruotsin vastaisen rajan valvontaa. Kunkin kanavan yhteydessä oli sotilasvartio jota varten oli rakennettu kasarmeja, muona- ja asevarikkoja, saunoja ja muita talousrakennuksia. Myös paikallinen suomalaisväestö käytti kanavareittiä kauppamatkoillaan. Kanavien sotilaallinen merkitys väheni Suomen Venäjään liittämisen jälkeen. Kanavien merkitys paikallisina ihmisten ja tavaroiden liikenneväylinä säilyi kuitenkin merkittävänä. Suvorovin kanavien säilymisen turvaava restaurointihanke käynnistyi…
kunta: k768
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8916
modified: 2010-09-17T11:28:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1071929~S9*fin

metadescription 6887
modified: 2009-09-03T17:24:42+0300

bibliographic citation: "Lauantaina Ros-anna ja Lindroosin täti köpöttelivät Stockmannin lastenosastolle vaateostoksille."
description: Lindroosin täti ostaa Ros-annalle kevätjuhlamekon Stockmannilta.
references: i9502
spatial: i6647

Akimof, Liisa
type: Muusikko

metadescription 9033
modified: 2010-09-17T11:28:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1936017~S9*fin

Kallio underground
type: Musiikki
language: fin
spatial: Kallio
temporal: i116
esittaja-musiikki: i580
saveltaja: DJPP

bibliographic citation: Sillä Jumala rankaisee Helsinkiä tänä yönä, raaka, raskas sade katuja lakaisee. Vesi velloo viemäreissä, katulamput heiluu. Eksynyt linja-auto yössä harhailee, harhailee
references: i552
spatial: Helsinki yleisesti

Pitkänen, Lauri
type: Muusikko

Merimelojien maja
type: Rakennus
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1802414122269
long: 24.9102663088248

bibliographic citation: 'Me budjattii Mussa kaheskympis, ja arkisin vakireitti oli joko Astran tai Hesperian rundi. Astran lenkki kulki Mussaa, Oksasen katuu ja Tundšigaa, mis katsastettii levari Astran ulkovitriinien fotot ja välil poikettii aulaanki tšiigaan tulevien filkkojen reklaamei ja proggiksii, ja faija slumppas kiskast pikkusigrui.' (s. 40)
description: Korppi kertoo iltalenkistä, jolle lähdettiin Museokatu 20:sta.
references: i9539
spatial: i8488

Armfeltintie 8
type: Osoite
is part of: i36
is part of: i8007
lat: 60.1561696181612
long: 24.9389020172157

bibliographic citation: "Alppikatu oli kovin yksinäinen ja hiljainen katu. Rauhaa ja hiljaisuutta siellä oli enemmän kuin tarpeeksi Siltasaarenkadun, vieläpä Mariankadun jälkeen. Toisella puolen katua humisivat mustina ja pelottavina korkeat kuuset ja männyt Diakonissalaitoksen rakentamattomalla tontilla."(s. 112)
description: Martta Salmela-Järvinen asui äitinsä kanssa myös tällä kadulla.
references: i5270
spatial: i7754

metadescription 9627
modified: 2011-05-20T14:06:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1521669~S9*fin

Kivinen, Matti
type: Kirjailija

metadescription 7598
modified: 2010-02-02T15:35:30+0300

metadescription 136
modified: 2010-09-17T11:40:27+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1328186~S9*fin

Olympiarakennukset (Olympiakylä ja Kisakylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin olympialaisia varten valmistuneet urheilurakennukset muodostavat kansainvälisestikin arvioituna hyvin säilyneen olympiarakennuskokonaisuuden, joka kuuluu myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Eri puolilla Helsinkiä sijaitsevat olympiarakennukset ovat sekä kansainvälisten vaatimusten mukaisia kilpaurheiluareenoita että tavallisten helsinkiläisten käyttämiä monipuolisia liikunta- ja virkistyspaikkoja. Kaikkien aikojen pienimmän olympiakaupungin urheilurakennusten pelkistetty arkkitehtuuri on periaatteiltaan yhtenäistä. Niissä on samankaltaisia betonirakenneratkaisuja, jotka on jätetty esiin, sekä pelkistettyjä kivipintoja, jotka julkisivuissa on yleensä maalattu valkoisiksi. Urheilurakennusten monipuolinen funktionaalisuus paljastuu niin suurten yleisötapahtumien kuin jokapäiväisten harrastustoimintojenkin käytössä. Olympiakilpailupaikoista tärkein, Olympiastadion, kohoaa muiden urheilurakennusten keskipisteenä Eläintarhan liikuntapuistossa Töölössä. Olympiastadionin 72-metrinen solakka torni on olympialaisten ja suomalaisen urheilun symboli sekä yksi pääkaupungin tunnuskuvista. Rakennuksen ulkoasua leimaa valkean tornin lisäksi säännöllisin jännevälein sijoitettujen jalallisten kehäpalkkien kannattelema ulospäin levenevä katsomo. Uimastadion sijaitsee Olympiastadionin koillispuolella kallioisen luonnonpuiston keskellä. Suomen ensimmäinen maauimala - kaupunkilaisten kesäinen uimakeidas - on kolmen altaan kokonaisuus. Kaarevan teräsbetonikatsomon länsisivua hallitsee arkadimainen koko julkisivun mittainen avoin pilarikäytävähalli. Puinen kahvilarakennus rajaa aluetta pohjoislaidalla. Kumpulan maauimala rakennettiin kisojen harjoitusaltaaksi. Kisahalli Olympiastadionin lounaispuolella on suurten salien kaarihalli, joka alunperin rakennettiin messu- ja näyttelykäyttöön sekä suuria yleisötapahtumia varten. Ruskeasuon ratsastushalli hevostalleineen sijaitsee Laakson ratsastuskentältä pohjoise…
alue: 60.208549586,24.943774088 60.208378510,24.943096474 60.208160299,24.942142339 60.207778315,24.940617924 60.208243879,24.939943124 60.208536599,24.940871143 60.208710022,24.941699206 60.209048847,24.943527761 60.208549586,24.943774088
historia: 1930-luvulla Helsinki valmistautui järjestämään olympialaiset ja vastaanottamaan urheilijoita ja yleisöä kaikkialta maailmasta. Kaupunkiin nousi urheiluareenoita sekä erilaisia palveluita, kuten majoitus- ja liikennerakennuksia. Olympialaisilla perusteltiin koko kaupungin kohennusta. Keväällä 1940 olympiakisat peruttiin sotien takia. 1952 kesäolympialaiset järjestettiin Helsingissä. Tuolloin 1930-luvun urheilurakennukset palvelivat kisoja, katsomot usein hieman laajennettuna. Kansainväliset urheilulajivaatimukset sanelevat olympialaisten kilpailupaikkojen suunnittelua. Itse ratojen, altaiden ja kenttien lisäksi tulevat urheilijoita, huoltoa, henkilökuntaa sekä yleisöä ja tiedotusvälineitä palvelevat tilat. Toisiinsa nähden kilpailupaikkojen tulee sijaita joustavasti liikenteellisesti sekä majoitukseen nähden. Helsingissä oli sujuvaa sijoittaa olympiarakennukset eri puolille kaupunkia urheilutarkoituksiin varattuihin puistoihin ja Keskuspuistoon. Lajivaatimusten lisäksi tutkittiin monikäyttöisyys, ei pelkästään urheiluun vaan kaikenikäisten kaupunkilaisten kuntoiluun ja virkistykseen. Urheilulaitosten rakentaminen nähtiin työ- ja kaupunkikulttuurissa yhteiskunnan velvollisuudeksi. Olympiastadionin arkkitehtikilpailuohjelmassa 1932 sanottiin, että "Stadionin tulee saada sellainen arkkitehtooninen muotoilu, joka vastaa koko maan urheilukeskuksen arvoa". Stadionista haluttiin sekä urheiluareena että kansanjuhlien pitopaikka. Kaksivaiheisen kilpailun voittivat arkkitehdit Toivo Jäntti ja Yrjö Lindegren. Rakennesuunnitelmat laati diplomi-insinööri Uuno Varjo. Maastotyöt alkoivat 1934. Stadion vihittiin käyttöön 1938, itäkatsomo oli tuolloin rakentamatta. Kun Tokio 1938 luopui vuoden 1940 olympialaisten järjestämisestä, kisat annettiin Helsingille. Stadionin itäkatsomo ja väliaikainen puukatsomolaajennus rakennettiin. 1952 olympialaisia varten betonikatsomo laajennettiin ja sitä puolestaan laajennettiin väliaikaisella puukatsomolla. Toimistot eteläkaarteeseen valmistuivat …
kunta: k091
paikan tyyppi: liikennepaikka
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Uuden Suomen toimitus
type: Rakennus
alternative: Uusi Suomi
is part of: Kamppi
lat: 60.1669930335116
long: 24.9418617764217

description: Torilla Tatu ja Patu oikaisevat hyppimällä kojujen katolta toiselle etsiessään serkkuaan. Pojat ostavat vesimelonit.
references: Tatu ja Patu Helsingissä
spatial: i6509

Kulttuurikeidas Helsingissä
type: Tietokirja
language: fin
relation: Didrichsen, Gunnar
relation: Didrichsen, Marie-Louise
spatial: i19
spatial: i7336
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i116
temporal: i114
temporal: i115

metadescription 8049
modified: 2009-12-23T14:32:44+0300

description: Talo, katu ja puisto keisarinnan nimikoiksi-artikkeli
references: i5153
spatial: i6436

Hajamietteitä kapinaviikoilta
type: Tietokirja
description: Kirjailijan päiväkirjat kansalaissodan kuukausilta 1918.
language: fin
relation: i6431
relation: Manner, Kullervo
spatial: i6917
spatial: i7182
spatial: i7016
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i107
kirjoittaja: i1250

metadescription 5545
modified: 2010-09-17T11:07:48+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Ratulan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ratulan ulkoasultaan uusklassistinen päärakennus, puisto ja viljelykset muodostavat merkittävän maisema- ja asutushistoriallisen kokonaisuuden. Ratulan kartano sijaitsee Villikkalanjärven koillisrannalla Lanskinjokivarressa, jossa avautuu hyvin laaja 1700-luvun lopun viljelymaisema. Kartanomaisemaa halkoo 1700-luvun linjauksen säilyttänyt maantie. Peltoaukeata rajaavat kallioiset kumpareet ja harva asutus. Kartanon nykyisen rakennuskannan ulkoasu on peräisin 1800-luvun alkupuolelta. Kumpareella olevalle kartanolle johtaa vanhojen koivujen ja nuorten tammien reunustama kujanne. Kartanon pihapiirissä on talousrakennuksia 1800-luvulta ja englantilaistyylisessä puistossa on huvimajoja ja puistorakennelmia, mm. 1854 rakennetut Iloniemi-paviljonki ja Eugenien telttakattoinen paviljonki. Empirevaikutteineen viljamakasiini on luonnopuiston reunassa. Päärakennusta ympäröivä englantilaistyylinen puisto jatkuu lännessä luonnonpuistona. Luonnonpuistossa sijaitsee Artjärven kotiseutumuseo, jonne on siirretty vanhoja rakennuksia.
alue: 60.780176172,26.061269874 60.778431092,26.058351705 60.778367936,26.046198205 60.783443875,26.039040663 60.784862274,26.037698713 60.788282428,26.037596260 60.790331329,26.034849368 60.793553925,26.040521702 60.791888707,26.044632846 60.790657925,26.050843666 60.791708120,26.053288906 60.790646606,26.056813045 60.787981893,26.056891403 60.780176172,26.061269874
historia: Kuningatar Kristiina lahjoitti Ratulan kylän 30-vuotisessa sodassa ansioituneelle kenraali Arvid Forbukselle 1639. Ratulan kartano muodostettiin 1600-luvulla Jakkarilan kartanon lahjoitusmaista. Ratulassa oli tuolloin 17 taloa. Ratulan kartanon kaksikerroksisen päärakennuksen ensimmäisen kerroksen runko on peräisin 1780-luvulta, vapaaherra Bernd Magnus Stackelbergin ajalta. Ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt (1794-1876) osti Ratulan 1835 ja käynnisti laajennus- ja muutostyöt välittömästi. Arkkitehti C.L. Engelin suunnitelmien mukaan päärakennusta korotettiin kerroksella ja julkisivuun rakennettiin pylväsparien kannattelema keskirisaliitti kolmiopäätyineen. Rakennus vuorattiin empirelaudoituksin ja -listoituksin. 1890-luvulla kartanon päärakennuksessa tehtiin muutostöitä arkkitehti Carl Armfeltin suunnitelmin ja 1922 entistävä korjaus. Kartanon omistaja, agronomi Gustaf Alexander Rotkirch perusti luonnonpuistoon ulkoilmamuseon 1923.
kunta: k015
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: talousrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Daydreamer
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i6424
temporal: i116
kuvittaja: Mäkilä, Jarmo
lisätietoja: http://www.jarmomakila.com/index.html

Kanttinauhatalo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T09:41:28.574+00:00
modified: 2012-12-27T14:24:22.141+00:00
subject: p32363
asset ID: B54
kuvailu: Peruskorjaus Rakennus poikkeaa paikallaan ympäröivästä ra­ken­nuskannasta. Kanttinauhatalon purkamista harkittiin 1960-luvulla, mutta ­­vuoden 1974 käyttösuunnitelmassa esitettiin sen säilyttämistä.­­ Peruskorjauksessa huoneis­tojen lukumäärä pysyi ennal­laan.­­ Huoneet jaettiin pienemmiksi, jolloin saatiin kahden ­huoneen, keittokomeron ja kyl­pyhuo­neen huoneistoja pinta-alaltaan 44-48m2. Huoneiden alkupe­räi­nen väljä tuntu säi­lytettiin lasiseinien avulla. Kyl­miöt ja sauna sijoitet­tiin talon kes­kelle en­tiseen käy­mä­läsiipeen, ja läm­mönjako­huoneelle sekä varas­toil­le raken­nettiin erilli­nen puinen piharakennus. Rakenteet todettiin ennen kor­jaustöiden alkua suhteel­li­sen hyvä­kun­toisiksi. Ainoas­taan vä­lipohjien kanna­tusta ja ää­neneristystä piti parantaa ny­kyisiä vaati­muk­sia vastaaviksi. Toteutusaika: 1980-82 Huoneistoala: 375 m² Kerrosala: 634 m² Arkkitehtisuunnittelu: Arkkiteh­titoimisto Severi Blom­stedt Rakennesuunnittelu: Insinööri­toimisto M. Pelkkikangas Ky LVI-suunnittelu: Insinööritoi­misto Esko Ruuska Ky Sähkösuunnittelu: Insinööritoi­misto Joel Majurinen Ky ­Raken­nuttaja: Suomen­lin­nan hoitokunta Rakennustyöt: Hel­singin lääninvan­ki­lan Suomenlinnan työ­siir­tola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Talo lienee rakennettu venäläisen varuskunnan loppuvuosina 1916-1917. Sen suunnitteli arkkitehti vänrikki Steinberg asuinrakennukseksi insinöörivirastossa toimiville, ruutia valmistaville virkailijoille. Kanttinauhatalo on saanut nimensä punatiilisessä julkisivussaan olevasta valkoisesta, rapatusta, nauhamaisesta koristeai­heesta. Rakennus kuuluu muutaman muun Suomenlinnan rakennuksen ohella jugendin ja klassismin taitteeseen ajoittuvaan tyylivai­heeseen. Rakennusasiakirjoja tai muita lähteitä näistä ensimmäisen maailmansodan aikana rakennetuista taloista ei ole juurikaan säilynyt. Rakennus on aina ollut asuinkäytössä. Vuonna 1936, kun talo oli puolustuslaitoksen viranhaltijoiden asu…
historia: Susisaareen noin vuonna 1915 valmistuneen­, tyylillisesti jugendin ja uusklassismin taitteeseen sijoittuvan asuintalon suunnittelija oli arkkitehti Steinberg. Rakennuksessa oli alunpe­rin kahdeksan yhden huo­neen ja keitti­ön asun­ toa. A­sun­tokohtaiset käymälät sijaitsivat käy­mä­läsiivessä ja ta­los­sa oli uunilämmi­tys. Vesi­joh­toja ja viemäriä ei ollut.
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.142320918283474
long: 24.986650419235275

Linnunlaulu
type: Kaupunginosa
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1824935672558
long: 24.9366281044237

metadescription 7834
modified: 2010-09-17T11:26:08+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1923992~S9*fin

metadescription 2684
modified: 2010-09-17T11:02:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1577525~S9*fin

bibliographic citation: 'He olivat jo tulossa Tuusulanväylää Mäkelänkadun alkupäähän, kun Visa vasta huomasi kysyä, ajettaisiinko Vaakunaan. Itse asiassa se oli pelkkä toteamus, sillä sinne Tuuli oli aina majoittunut Helsingissä köydessään. Jo vuosia, eli siitä lähtien, kun hän oli todennut hotelliasumisen ainoaksi siedettäväksi vaihtoehdoksi.' (s. 76) 'Tuuli ajoi hissillä ylimpään kerrokseen. Ravintolasali ei ollut puolillaankaan, joten hänelle järjestyi helposti ikkunapöytä. - Eikö olekin hieno näköala, ruokalistan tuonut tarjoilija sanoi omistajan ylpeyttä äänessään. - Näin iltapimeälläkin. Vai mitä sanotte? - Totta, Tuuli myönsi vilpittömästi. - Ilman muuta yksi kaupungin hienoimmista. Ikkunat avautuivat Mannerheinitien ja Lasipalatsin yli Kampin uuteen keskukseen. Jos olisi ollut valoisa kesäilta ja Tuuli olisi istunut ravintolan kattoterassilla, hän olisi nähnyt kauas länteen, Lauttasaaren yli Espooseen - ja lähempänä Hietaniemen hautausmaan ja entisen kotitalonsa Mechelininkadun ja Hietaniemenkadun kulmassa. Se havainto herätti hänessä ristiriitaisia tunteita.' (s. 83)
description: Berliinistä Suomeen saapunut Tuuli Aalto-Werner majoittuu Hotelli Vaakunaan, josta hän myös yllättävästi katoaa.
references: i9342
spatial: i7046

Siitonen, Eeva-Riitta
type: Poliitikko
spatial: Ylipormestarin virka-asunto

bibliographic citation: 'Jatkoin Birger Käcklundin raittia - kuka helvetti oli ollut Birger Käcklund? - aina Lapinlahden sairaala-alueelle. Töölöläisenä lapsena olin aina tuntenut pelonsekaista kunnioitusta tuota institutiota kohtaan. (s.191)
description: Jyrki haukkaa happea hautausmaan maisemissa.
references: Väärän kuninkaan päivä
spatial: Lapinlahden sairaala

Suonenjoen rautatieasema ympäristöineen ja ratavartijan talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suonenjoen rautatieasema ympäristöineen kuvastaa kirkonkylän muodostumista liikenteen ja talouden solmukohdaksi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Suonenjoen kirkko laajoine puistoineen, Savon radan rautatieasema ja Asemakadun liikekorttelit muodostavat eheän, kaupungin kehitysvaiheita kuvastavan kokonaisuuden. Asema, joka on Oulun radan pienen aseman piirustusten mukainen, sijaitsee Suonenjoen kirkonkylän vanhassa keskustassa kirkon lähituntumassa. Se on tyypillinen maaseutuasema, jossa asemapihan lisäksi on asuinalue ja pieni veturitalli. Suonenjoen rautatieasemalta erkanee Iisveden satamarata saha- ja tehdasalueelle Pielisjärven rannalle. 1920-luvun arkkitehtuurille ominainen ratavartijan talo sijaitsee kapean Suontienselän rannan tuntumassa. Asemakatu liikerakennuksineen perustuu arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin 1921 Suonenjoen taajaväkistä yhdyskuntaa varten tekemään asemakaavaan. Puinen päätytornillinen pitkäkirkko on rakennettu 1865. Asemapuisto liittyy kirkkoa ympäröivään puistoon.
alue: 62.626353694,27.126440000 62.626485732,27.127306032 62.624519875,27.127557402 62.622884533,27.129396068 62.622699345,27.128760547 62.621252713,27.129922585 62.620968005,27.127718522 62.621068542,27.125494915 62.624246680,27.124986852 62.624231511,27.124282761 62.625669110,27.123337790 62.625724157,27.123916536 62.626109349,27.123889044 62.626353694,27.126440000
historia: Suonenjoen alue erotettiin Pieksämäen seurakunnasta omaksi rukoushuonekunnaksi 1781 ja kappeliksi 1795. Rautalammin seurakuntaan Suonenjoki liitettiin 1811. Omaksi seurakunnaksi Suonenjoki itsenäistyi 1870. Kirkko valmistui 1865 ja sen suunnitteli F. Öhman. Tapuli valmistui 1823. Savon rata rakennettiin 1887-1889. Suonenjoen IV luokan asemarakennus valmistui 1889 Knut Nylanderin tekemin suunnitelmin. Rakennusta laajennettiin 1899 ja 1915. Suonenjoen kunnassa oli parhaimmillaan kuusi liikennepaikkaa, joista kirkonkylän asema Suonenjoki oli vilkkain. Savon radan ja Iisveden haararadan valmistuminen 1889 sekä lähivesien kanavoinnit tekivät Suonenjoesta keskuspaikan 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Kirkonkylästä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta 1923, kauppala 1967 ja kaupunki 1977.
kunta: k778
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Sivistyneistön rooli
type: Tietokirja
language: fin
temporal: i110
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: Kolbe, Laura

pesulat
created: 2012-05-28T13:00:32.852+00:00
modified: 2012-05-28T13:00:32.928+00:00
preferred label: tvättinrättningar @sv
preferred label: laundries @en

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Engel, Carl Ludvig
spatial: Observatorio

Petter Wetterin tie
type: Katu
is part of: i79
lat: 60.1910801214137
long: 25.0316492683443

maakellarit
created: 2012-05-29T10:01:05.314+00:00
modified: 2012-05-29T10:01:05.387+00:00
preferred label: underground storage @en

bibliographic citation: "Alan opetusta pidettiin edelleen huuhaana, sillä jazzmuusikot eivät uskoneet että jazzia voisi opettaa ja rockmuusikot olivat sitä mieltä, että luovuus kuolee, jos opetusta edes yritetään." (s.40)
description: Teoksessa kerrotaan konservatorion perustamisesta aluksi Oulunkylän yhteiskouluun Oulunkylän Pop & Jazz opiston nimellä, sen siirtymisestä sittemmin Oulunkylän seurahuoneelle nimellä Oulunkylän Pop & Jazz konservatorio ja lopulta Arabiaan.
references: i4949
spatial: Pop & Jazz Konservatorio

Aleksanteri II
type: Poliitikko
spatial: i6586

metadescription 8545
modified: 2010-02-01T12:36:41+0300

Poroerotuspaikat ja -aidat (Sammalselkä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 68.153353814,25.633784942 68.147528764,25.625044168 68.151324571,25.598438729 68.154439501,25.598987720 68.157274884,25.618696154 68.156934516,25.634089614 68.153353814,25.633784942
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k261
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kuusankosken-Kymintehtaan teollisuusympäristö (Kuusankosken kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymin ja Kuusankosken paperitehtaiden perustamistoimet 1872 ovat merkittävä vaihe tuotantoalan läpimurrossa Suomessa. Tehdasyhdyskunnan eri osa-alueet sisältävät joko tehdasyhtiön toteuttamaa tai eri muodoin tukemaa eri aikakausilta periytyvää rakennustoimintaa, jolla on huomattavaa kulttuurihistoriallista merkitystä teollisuushistorian ja teollisen maiseman sekä yhtiön asuinrakentamisen kannalta. Kuusankosken paperiteollisuusyhdyskunta on kasvanut molemmin puolin Kymijokea siten, että keskustaajama palveluineen sijoittuu laveasti Kuusaansaaren luoteispuolelle. Kuusaansaari ja sen eteläpuolinen Kymintehdas muodostavat teollisuushistoriallisen ytimen ja maiseman kiinnekohdan. Kuusaansaaren tuotantoalueen rakennukset ovat 1880-luvulta aina 1940-luvulle, kuten Kymintehtaan puolella sijaitsevat rakennuksetkin vesivoimalaitoksineen ja 1930-luvun pääkonttoreineen. Tuotantoalueen tuntumassa ovat Mustavuoren huvilamaiset virkailija-asunnot 1900-luvun alusta. Tehtaan klubi Koskela ja itäpuoliset asunnot ovat edustavaa sodanjälkeistä rakentamista. Koskenranta on puistomainen johtajiston asuinalue 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Lauttakadun, Marskinkadun ja Niementien varteen sekä Puistokadun - Kansatien tienoolle sijoittuvat eri ikäiset asuinrakennukset kerrostaloista puutaloihin. Yhtiön julkisluontoisia rakennushankkeita ovat mm. monumentaalinen kaupungintalo ja yhtiön ammattikoulu. Kirkko sijaitsee Valtakadulla kaupungintalon lähellä, korkeiden puiden keskellä jykevästi aidatulla tontillaan. Kirkko on muodoltaan päätytornillinen pitkäkirkko, jonka siipirakennuksessa on seurakuntasali. Ulkoseinien tiilet ovat kevyesti slammatut ja niitä ryhmittävät vaaleat liseenit ja korkeat kapeat ikkunat. Asuinalueet muodostavat yhtenäisiä taloryhmiä ja aluekokonaisuuksia. Länsi-Naukio on 1922 - 1923 rakennettu työväenasuinalue. Sitä täydentävät Naukiontien paritalot 1940-luvun lopulta. Aluetta sivuava kevyenliikenteen väylä seuraa kapearaiteisen junaradan linjausta. Sudeetti edustaa yhti…
alue: 60.908984471,26.628053665 60.909462744,26.629321524 60.909972054,26.631305305 60.909372291,26.631650668 60.908829584,26.631656936 60.908851222,26.628950532 60.908984471,26.628053665
historia: Kymin ja Kuusankosken paperitehtaat perustettiin 1872. Paperikonesalit voimalaitoksineen ja muine osastoineen sijoitettiin reunustamaan koskea sen molemmin puolin, mikä teki Kuusankosken tehdasmaisemasta yhden tunnusomaisimmista suomalaisessa teollisuudessa. Tehtaat yhdistyivät 1904 Kymiyhtiöksi, johon sisältyi kolmantena yksikkönä pohjoisempi Voikkaan tehdas (Ks. Voikkaan teollisuusalue -kohde). Pääosa entisistä Kymiyhtiön tuotantolaitoksista alkoi toimia vuodesta 1996 alkaen osana UPM-Kymmenettä. Kuusankosken teollisuuspaikkakunta erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1919 osista Valkealan ja Iitin seurakuntia. Arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema kirkko valmistui 1929. Kymiyhtiön sosiaalinen rakennustoiminta työväestönsä asuinolojen parantamiseksi oli poikkeuksellisen laajaa ja edistyksellistä läpi 1900-luvun alkupuoliskon. Yhtiön vaikutus koko yhdyskunnan rakenteeseen ja rakennushankkeisiin oli vahvaa 1950-luvulle saakka.
kunta: k286
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Linjat
type: Kaupunginosa
is part of: Kallio
lat: 60.1829626073572
long: 24.9440000052275

Hilding Ekelundin arkkitehtuuri Karjaalla (Kappeli ja seurakuntakeskus)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Arkkitehti Hilding Ekelundin omaleimainen ja korkeatasoinen arkkitehtuuri Karjaalla liittyy sotien jälkeiseen julkisten palveluiden rakentamiseen maamme kaupungeissa ja kauppaloissa. Ekelundin vaikutus kaupunkikuvaan on huomattava; asemakaavojen laatimisen ohella hän suunnitteli useimmat Karjaan 1940-60-lukujen kunnalliset ja kirkolliset rakennukset. Ekelundia voi pitää Karjaan kauppalanarkkitehtinä, joka luottamustoimiensa ansiosta vaikutti vuosikymmeniä myös kauppalan rakentamisen ohjaukseen. Ekelundin panos koulusuunnittelun kehittäjänä liittyy sotien jälkeiseen kiivaaseen koulurakentamisen kauteen maassamme. Karis-Billnäs samskola on Ekelundin ensimmäinen Karjaalle toteutunut koulusuunnitelma. Sen tiilinen, satulakatteinen hahmo on porrasteinen ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista, kulmittain toisiinsa liittyvistä siivistä. Samskolanin tontin kokonaisjäsentely viheralueineen on olennainen osa koulun alkuperäistä suunnitelmaa, jossa koulu piha-alueineen liittyy puisto- ja bulevardimaisemaan. Kilan koulukeskus on läntisellä Uudellamaalla poikkeuksellinen läpileikkaus 1900-1960-lukujen kouluarkkitehtuurista. Keskuksen näkyvin, alkuaan ruotsinkieliseksi kansakouluksi valmistunut rakennus on pohjaltaan T-muotoinen, tiilinen ja roiskerapattu. Sen hahmo siipien keulamaisine, kolmionmuotoisine päätyineen ja laakeine satulakattoineen on Ekelundin arkkitehtuurille yleisemminkin tunnusomainen. Lärkkullan kristillinen kansanopisto kirkon eteläpuolella sijaitsevalla mäellä on Porvoon hiippakunnan kurssi- ja kokoontumiskeskus, jonka toiminnallisena esikuvana on ollut Ruotsin Sigtuna-keskus. Opiston päärakennus muodostuu kahdesta kolmikerroksisesta siivestä ja niitä yhdistävästä matalasta väliosasta. Siivet on sijoitettu vinosti toisiinsa nähden siten, että niistä piirretyt akselit yhdistyvät Karjaan kirkon alttarilla. Itäsiivessä on kappeli ja juhlasali sekä kirjasto ja vierashuoneet. Asuintilat ovat länsisiivessä. Alueella sijaitsee myös kaksi henkilökunnan asuinrakennust…
alue: 60.072776057,23.682796177 60.072052700,23.679431886 60.072798289,23.678820488 60.073196253,23.679070931 60.073884947,23.681258836 60.074061664,23.682052245 60.074016188,23.682975067 60.072969300,23.683843863 60.072776057,23.682796177
historia: Arkkitehti Hilding Ekelund (1893-1984) oli arvostettu arkkitehti, jolla oli myös vaikutusta opettajana (TKK/lehtori 1927-41 ja asuntosuunnittelun professori 1950-58) ja kirjoittajana (Arkkitehti/toimittaja 1929-30, päätoimittaja 1931-34). Ekelund toimi Helsingin kaupunginarkkitehtina 1941-49 ja oma toimisto hänellä oli vuodesta 1926. Ekelund oli 1930-luvulta lähtien mukana Karjaan taajaväkisen yhdyskunnan, vuodesta 1930 kauppalan ja 1970-luvulta lähtien kaupungin, suunnittelussa. Hän toimi kauppalan järjestysoikeuden kaava- ja rakennusasioiden asiantuntijajäsenenä 1942-1973 ja osallistui kaupungin asemakaavan ja rakennusjärjestyksen suunnitteluun sekä suunnitteli lähes kaikki Karjaan julkiset rakennukset 30 vuoden ajan. Karis-Billnäs samskola valmistui 1943 ja sitä jatkettiin 1957-1958 luokkahuonesiivellä. Kaupungintalo valmistui 1945 vain osana alkuperäisestä suunnitelmasta, johon toteutuneen matalan väliosan lisäksi olisi kuulunut myös kolmikerroksinen kulmatornilla varustettu päämassa ja lounaispuolella kaksikerroksinen siipi. Arkkitehtien Hilding Ekelund ja Eva Kuhlefelt-Ekelundin yhdessä suunnittelema Lärkkullan koulutuskeskus valmistui 1949. Karjaan seurakunta luovutti tarvittavan maa-alueen ja Porvoon hiippakunta sai rakentamiseen huomattavaa tukea Amerikan evankelisten seurakuntien Suomen kirkolle myöntämistä lahjoitusvaroista. Vesitorni valmistui 1951. Ekelundin vesitornin ympärille suunnittelemaa luonnontieteille, taiteelle ja museotoiminnalle tarkoitettua kulttuurikeskusta ei toteutettu. Västra Nylands yrkesskola rakennettiin nykyiseen laajuuteensa 1951-1965 neljässä vaiheessa. Katarinakoti eli vanhainkoti valmistui 1954. Karjaan Pyhän Olavin krematoriokappeli valmistui 1960 vanhan taitekattoisen kappelin tilalle. Kappeliin liittyvä seurakuntakeskus valmistui 1962. Kilan koulukeskuksen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvulta. Tilojen käydessä ahtaiksi rakennettiin 1953 Ekelundin suunnittelema suuri ruotsinkielinen kansakoulu. Ekelundin suunnittelemat uusi…
kunta: k710
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kaupungintalo
paikan tyyppi: parantola
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus (Stenskär)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Ulkosaariston asuttaminen liittyy merenkulkuun ja kalastukseen. Saarten pienimuotoinen, pysyvä kyläasutus on saanut alkunsa saarissa jo keskiajalla ja monet ulko- ja välisaariston kylistä ovat säilyneet yhtenäisinä kokonaisuuksina. Kyläkuvalle ovat ominaista pienialaiset niityt ja kallioiden suojassa sijaitsevat tiiviit taloryhmät. Asutus on keskittynyt pääasiallisesti sataman ja pienialaisten kyläpeltojen tuntumaan. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Berghamn, Nötö, Sandholm, Lökholm ja Borstö sekä Jurmo ja Björkö ovat osa valtakunnallisesti arvokasta Saaristomeren kulttuurimaisemat maisema-aluetta. Saaristokylien kulttuuriympäristöön kuuluvat satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Saarten kulttuurimaisemaan on vaikuttanut pysyvän asutuksen ja laiduntamisen väheneminen 1900-luvun loppupuolella sekä samaan aikaan tapahtunut matkailun lisääntyminen. Kyläasutus entisen Nauvon ulkosaaristossa käsittää Nötön, Lökholmin, Sandholmin ja Borstön sekä enemmän sisäsaariston puolella Berghamnin, Stenskärin ja Gullkronan. Saaristolaisasutuksen lisäksi Gullkronan saarella on luotsiasema ja Nötössä kappeli. Berghamnin saaren vanhin asutus, Norrgård, Mellangård ja Södergård, sijaitsee saaren itärannalla, pelto- ja niittyalueen tuntumassa. Kolmen kantatalon jakautuminen ja torppien perustaminen o…
alue: 60.071566613,22.048013982 60.072421927,22.049227527 60.070680363,22.053854914 60.068962398,22.058095607 60.068163245,22.056878443 60.067829725,22.055678008 60.068895318,22.053269342 60.071566613,22.048013982
historia: Länsi-Turunmaan ulkosaaristo sai pysyvän asutuksen viimeistään keskiajalla. Nauvon pitäjään kuuluneiden pienempien saarten esihistorialliseen käyttöön viittaavat saarilta löytyvät kiinteät muinaisjäännökset mm. jatulintarhat. Saaret sijaitsevat vanhojen merenkulkuväylien varrella ja niillä oli merkitystä suojaisina satamapaikkoina. Kylien elinkeino perustui kalastukseen, merenkulkuun ja vähäiseen karjanhoitoon. Korppoon Aspön ja Björkön kylissä oli 1530-luvulla kolme taloa, Jurmossa neljä. Saarista Österskär asutettiin myöhemmin. Pienten saarten merkittävät taloluvut selittyivät hyvillä kalavesillä ja yhteiskalastuksen vaatimalla työvoiman tarpeella. 1560-luvulla suurimman asutuksen muodosti sijainniltaan keskeinen Nauvon pitäjän Nötön kylä, joka oli 13 talollaan suurimpia keskiajalta lähtien. Saarella oli parhaimmillaan yli 200 asukasta ja oma koulu. Ensimmäinen kappeli rakennettiin jo 1600-luvulla ja nykyinen kirkko valmistui 1757. Pienempiä kyliä muodostivat Berghamn, jossa oli kolme taloa, Gullkronassa ja Stenskärissä oli yksi talo sekä Sandholmissa ja Lökholmissa neljä. Nuorinta asutusta edustaa Borstö, joka asutettiin ilmeisesti 1740-luvulla. Korppoon Jurmo lienee ollut Turunmaan ensimmäisiä saaria, joihin rakennettiin kappeli. Eräiden arvioiden mukaan Jurmossa on ollut kirkkorakennus jo 1100-luvulta alkaen. Jurmo toimi vuosisatojen aikana Turunmaan lounaissaariston asukkaiden keskuksena. Aspön, Björkön ja Utön asukkaat hautasivat pitkään vainajansa Jurmon hautausmaahan. Jurmon ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi saaren korkeimmalla kukkulalla, Kappelinmäellä, mistä se siirrettiin muualle, koska mrenkulkijat tulkitsivat rakennuksen virheellisesti pookiksi. Nykyiselle paikalle Jurmon kappeli rakennettiin 1703 ja nykyinen kappeli valmistui 1846 korppoolaisen timpurin Adolf Abraham Gränebackin johdolla. Aspön ja Björkön sijainti itä-länsisuuntaisten merireittien varrella teki niistä jo viikinkinkiajasta lähtien tärkeitä pysähdyspaikkoja. Myöhemmin Aspön, Björkön …
kunta: k445
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Pikkukaupungista Munkkiniemen puistotielle muuttanut nuori nainen matkustelee raitiovaunuilla ympäri kaupunkia, kertoo tarinoita – tosia ja vielä enemmän valheita.
references: i2061
spatial: Munkkiniemi

bibliographic citation: Pubikulttuurin ensimmäisiä edustajia Helsingissä oli St. Urhos Pub, joka avattiin 6.6.1973. Urkki sai ennennäkemättömän suosion ja ravintolaan jonotettiin ilta illan jälkeen. Ravintolayhtiön Oy Botta Ab:n perustaminen ja liberalisoitunut alkoholilaki loivat perustan Urkin ja opiskelijailtojen kaltaisille täysin uudenlaisille ravintolakulttuurin ilmiöille myös Ostrobotnialla. Uutena ilmiönä suomalaiseen ravintolaelämään tuli itsepalvelu ja niin sanotun kravattipakon poistuminen, jotka loivat entistä välittömämpää tunnelmaa ravintoloihin ja baareihin.
references: i3292
spatial: i8468

Kalle Pettersson
type: Naytelmaelokuva
language: eng
language: swe
language: fin
spatial: i82
temporal: i107

metadescription 9256
modified: 2010-06-09T16:03:16+0300

metadescription 6752
modified: 2009-08-18T15:18:48+0300

Sinnemäki, Anni
type: Kirjailija

description: Hanna Rothman oli Ebeneserin perustaja yhdessä Elisabeth Alanderin kanssa, suomalaisen lastentarha-aatteen uranuurtaja.
references: i8859
spatial: i8858

bibliographic citation: "Kononen kapusi jyrkät portaat ylös toiseen kerrokseen ja huomasi ilokseen, ettei kapakan ilmekään ollut muuttunut. Valkoiset pöytäliinat ja salin empire-pylväät olivat tallella. Ikkunoissa roikkui lasimaalauksia. Vanha parketti narisi mukavasti askelten alla."
references: i2164
spatial: Ravintola Kuusihokki

Salpalinja (Ravijoki)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.509910019,27.568537799 60.510334745,27.569419330 60.510345366,27.570801621 60.509968271,27.571507963 60.509325017,27.571557305 60.508938781,27.570683958 60.508889951,27.569228987 60.509305242,27.568595390 60.509910019,27.568537799
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k935
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Auroralle Helsinki oli ennestään tuttu, sillä hän oli asunut siellä lapsena. Mutta Iida oli aivan pyörällä päästään Helsingin ihmeistä. Hevosten kaviotkin kopisivat nupukadulla oudosti ja terävästi, eivätkä pehmeästi niin kuin kotiseudun hiekkateillä. Hevosrattaita oli paljon, oli ihan jäädä hevosen alle. Raitiovaunut kulkivat kirskuen raiteillaan." (s. 22)
description: Aurora ja Iida viettävät Helsingissä kaksi yötä ja yhden päivän.
references: i1276
spatial: Helsinki yleisesti

description: Maunulan asukastalo Saunabaari ja sen takainen Sorsapuisto päiväkotineen kuulu Ilona Kytöniemen päivittäisen kulkureitin varrelle.
references: i1499
spatial: Saunabaari

Halsuan kirkkotie ja kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Halsuan kirkonseutu kuvastaa vaatimatonta, 1820-luvulla Pohjanmaan suhteellisen syrjäiselle ja karulle, pääliikenneväyliltä etäälle syntynyttä pienimittakaavaista rukoushuoneen ympäristöä, johon kuuluu tunnetun pohjalaisen Kuorikosken kirkonrakentajasuvun rakentama kirkko (1825-26) ja tapuli (1882), lainamakasiini, hautausmaa sekä harjun lakea pitkin kulkeva kirkkotie. Halsuan kirkonmäki on osa Venetjoen ja Halsuanjärven välissä sijaitsevaa Kirkkoharjua (aik. Kauppisen harju) Suomenselän vedenjakajaseudun ja Keski-Pohjanmaan jokilaaksojen välisellä vaihettumisvyöhykkeellä. Halsuan kirkon ympäristö rajautuu lännessä Halsuanjärven itärannalla sijaitseviin peltoaukeisiin sekä idässä Perhon maantiehen. Kirkolle noustaan hiekkapintaista kirkkotietä, joka jatkuu mäntykankaan ympäröimältä kirkolta pohjoiseen ohittaen hautausmaan ja seurakuntatalon matkallaan vanhalle pappilan paikalle, jolla on nykyään kirkkoherranvirasto. Halsuan puukirkko on muodoltaan tasavartinen ristikirkko, jonka ristikeskiöstä kohoaa kahdeksankulmainen torni neliömäisellä jalustalla. Erillinen, puinen kellotapuli sijaitsee kirkon ja hautausmaan välissä. Tapulin pohjoispuolella on museokäytössä todennäköisesti 1850-luvulla rakennettu lainajyvämakasiini. Hautausmaa on kirkosta loivasti kohti Halsuanjärven peltoaukeita laskevassa rinteessä. Luonnonkiviaidan reunustaman hautausmaan portin vieressä on vanha hirsirakenteinen ruumisaitta, hautausmaalla on uudempi ruumishuone. Kirkon eteläpuolella on Kanalan kylästä 1900-luvun alkupuolella siirretty, myöhemmin myös kunnantalona toiminut nk. Halsuatalo sekä uudempi seurakuntatalo.
alue: 63.456929750,24.164107438 63.458339180,24.161969517 63.458602092,24.161389620 63.460265025,24.167121097 63.460392442,24.167741645 63.460432055,24.168232000 63.460597799,24.168752591 63.460689686,24.169044277 63.462798136,24.165947656 63.462915962,24.166188607 63.460599494,24.169654904 63.460034877,24.170504927 63.459928104,24.170718088 63.459934124,24.171022402 63.460035375,24.171274428 63.460063931,24.171428687 63.459791348,24.171548811 63.458129846,24.171908438 63.458231346,24.170779506 63.458278760,24.170185241 63.458512629,24.169488291 63.456929750,24.164107438
historia: Vetelin kappeliin kuuluva Halsuan rukoushuonekunta perustettiin 1824. Halsuan kappeliseurakunta perustettiin 1856. Halsuan seurakunta itsenäistyi vasta 1906, vaikka Halsua oli itsenäistynyt omaksi kunnaksi jo 1860-luvulla. Rukoushuone eli nykyinen Halsuan kirkko rakennettiin Kauppisen harjulle 1825-1826. Kirkon suunnitelmat olivat Heikki Kuorikosken käsialaa ja rakennustöitä johti hänen poikansa Jaakko Kuorikoski. Kirkon ristikeskuksessa sijainneen kellotornin korvasi 1882 Juho Kuorikosken rakennuttama erillinen kellotapuli. Alunperin Halsuan kirkon paikaksi kaavailtiin Tofferin talojen lähellä sijainnutta harjua, koska Vetelistä kulki Halsuan Ylikylään tie, jota pitkin Vetelin papin olisi ollut helppo kulkea. Kirkon lopulliseksi rakennuspaikaksi valikoitui kuitenkin keskellä kylää sijainnut Kauppisen harju. Kirkon valmistuttua myös Halsuan teitä parannettiin; kärryillä kuljettavaa tietä jatkettiin kirkolle saakka.
kunta: k074
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Halsbrytarna
type: Muusikko
alternative: Kaulankatkojat
alternative: The Neckbreakers

metadescription 7203
modified: 2010-02-02T15:24:57+0300

Poroerotuspaikat ja -aidat (Vadat)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maan pohjoisimmassa osassa saamelaiskulttuuriin liittyvän keskeisen elinkeinon, poronhoidon tunnistettavimpia ja tunnetuimpia rakenteita ovat poroaidat. Poroerotuspaikat kuuluvat paimentolaiseen poronhoitoon ja niillä on paikalliselle väestölle myös huomattava kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys. Valikoimaan sisällytetyt poroaidat edustavat alueellisesti, ajallisesti ja rakenteeltaan eri tyyppisiä ja eri käyttövaiheessa olevia aitoja. Käytöstä pois jääneet, kunnostetut tai osittain maatuneet poroaidat ovat merkittäviä poronhoidon historiaa kuvastavia rakenteita. Käytössä olevat poroerotuspaikat ja -aidat ovat hyviä esimerkkejä kehittyneen porotalouden luonteenomaisesta tuotantorakenteesta. Poronhoidon juuret ovat peuranpyynnissä ja Lapin alueelta tunnetaan useita laajoja peurakuoppajärjestelmiä esim. Hetan ja Peltovuoman alueilta. Poronhoitoon elinkeinona liittyviä rakenteita ovat aitojen lisäksi muuttoreitit, vasotusalueet, rykimäpaikat ja lypsyniemet. Poroerotukset liittyvät porojen luontaiseen vuotuiskiertoon ja poroaitoja ja erotuspaikkoja on rakennettu laiduntamisalueille. Keväterotusalueiden poroaidat on rakennettu vasojen merkintää varten. Erotuskaarteet on suunniteltu syksyisin tapahtuvaa esim. teuraiden ja ajoporojen erottamista varten. Poroaitojen muoto on kehittynyt satojen vuosien aikana. Porot on ensin koottu ja johdettu aitauksiin. Teurastusaitausten suistosta porot ohjataan syöttöaitaan ja siulojen kautta kaarteeseen. Kirnussa elo- ja teurasporot erotellaan pienempiin aitauksiin, konttoreihin. Merkitsemisaitauksissa ei ole yleensä kirnua eikä konttoreita. Erotuspaikoille on rakennettu kämppiä ja kammeja poromiesten majoittumista varten, usein laajalle erotuspaikan ympäristöön. Poroaitojen rakentamisessa on käytetty tarkoituksenmukaisesti saatavilla olevia rakennusmateriaaleja, mäntymetsää kasvavalla seudulla hirsiä, tunturikoivikossa koivua ja puuttomalla tunturialueella kiviä ja risuja. Uudemmat aidat on tehty sahatavarasta ja verkoista. Valikoima…
alue: 69.644837941,27.279188964 69.645007543,27.282845540 69.644566217,27.284519693 69.642987887,27.284036580 69.642876495,27.280549329 69.643786386,27.278461229 69.644837941,27.279188964
historia: Kirjalliset tiedot poronhoidosta Fennoskandian alueelta ovat olleet hajanaisia vuosien 892-1500-luvun alun osalta. Poronhoito oli aloitettu viimeistään 1500-luvulla, ensin pienimuotoisena villipeuran kesyttämisestä ja käytöstä houkutuseläimenä. 1500-luvun jälkeen, kirjallisten aineistojen lisäännyttyä veroluetteloihin ja virkamiesten kirjoituksiin tuli mainintoja poronhoidosta ja siihen perustuvasta vuotuismuutosta. Nykyiseen Ylä-Lappiin paimentolaisporonhoito levisi pääelinkeinona viimeistään 1600-luvun kuluessa. Poronhoito väistyi uudisasutuksen tieltä ja etsiytyi laajemmille häiriöttömille laidunalueille pohjoisemmaksi. Kirjallisiin lähteisiin perustuen saamelaisen poronhoidon varhaista kukoistuskautta oli aika 1750-luvulta vuoden 1852 rajasulkuun asti, jolloin poronhoitoa voitiin harjoittaa porojen luontaisen vaellusvietin mukaisesti sisämaan ja merenrannikon välillä. Rajasulkujen jälkeen saamelaisporonhoito joutui sopeutumaan uuteen laiduntilanteeseen. Suurporonhoidon kehittymistä on pidetty suhteellisen nuorena ilmiönä, mutta kysymystä tutkitaan edelleen eikä yksiselitteistä tulkintaa asiasta toistaiseksi ole. Suurporonhoidon synty liittyy saamelaisten kulttuurinsisäiseen dynamiikkaan. Saamelaisessa poronhoitokulttuurissa poronhoitotyöt hoidettiin paimennussiidan kautta. Paimennussiidat vastasivat porojen paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä perinteisillä nautinta-alueillaan. Suomen ensimmäinen poronhoitolaki annettiin 1932. Uudemmat lait säädettiin 1948 ja 1990. Poronhoitotöiden motorisoituminen ja liikkumisen helpottuminen on muuttanut poronhoidon käytäntöjä. Pysyvästi asuttujen kylien lähellä olevilla erotuspaikoilla ei enää yövytä ja osa kämpistä on siirretty muualle tai jäänyt vaille käyttöä.
kunta: k890
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Korkeavuoren mäki
type: MuuPaikka
is part of: i35
lat: 60.1623253422871
long: 24.9458386428234

metadescription 7463
modified: 2010-02-02T15:35:04+0300

Englantilaiskallio
type: MuuPaikka
is part of: i44
lat: 60.1877586113919
long: 24.9797400812615

description: Kirjassa on lyhyt maininta kirjastosta sivulla 165 (2002 painos).
references: i1888
spatial: i6422

metadescription 5768
modified: 2010-09-17T10:57:50+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9752
modified: 2011-08-02T10:48:37+0300

Rantala, Raija-Sinikka
type: Kirjailija
lisätietoja: http://www.like.fi/kirjailija/rantala-raija-sinikka
lisätietoja: http://yle.fi/uutiset/aamun_kirjassa_raija-sinikka_rantalan_miekkatanssi/6079923

Limingan kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Limingan kirkonseudun historiallisen maiseman keskeisinä elementteinä ovat rakennustaiteellisesti arvokas, 1800-luvun alkupuolen klassillisia ihanteita kuvastava kirkko, vanhassa kirkkotarhassa oleva pohjalainen renessanssitapuli sekä havupuita kasvava puistomainen hautausmaaympäristö. Mäki, jolla Limingan kirkko sijaitsee, muodostaa Limingan lakeuden tasaisessa luonnonympäristössä maisemallisen solmukohdan. Mäen valinta 1500-luvun lopussa Pohjois-Pohjanmaan suuren kirkkopitäjän emäkirkon rakennuspaikaksi on kohottanut sen lakeuden viljelysmaisemaa jäsentäväksi hierarkkiseksi pisteeksi. Kirkonmäki liittyy peltomaisemaan, jota reunustavat vanhoilla alkuperäisillä paikoillaan säilyneiden maatilojen muodostama kokonaisuus ja jota halkovat vain historialliselle viljelymaisemalle ja sen mittakaavalle alisteiset hiekkatiet. Peltomaiseman länsilaidalla kulkevan joen varrella ovat mm. Härmän, Arvonollin, Alatalon ja Rapakon talojen rakennusryhmät. Kirkko on muodoltaan korkea- ja kapeavartinen ristikirkko, jossa on loiva harjakatto ja ristikeskustassa attikaosalta nouseva kahdeksankulmainen lanterniini. Keltaiseksi maalattuja seiniä jäsennöivät leveät pilasterit ja kahdessa kerroksessa olevat ikkunat. Kirkkosalissa on valkaistut hirsiseinät, kaarevat lautaholvit ja ristikeskuksessa välikattokupoli. Joonialaisin pilarein varustettu alttarilaite on poikkeuksellisen näyttävä. Alttari- ja lehterikaiteet ovat balusterirakenteiset. Edellisessä kirkosta peräisin oleva saarnastuoli vuodelta 1727 on kokkolalaisen Johan Kyntzellin veistämä ja vaasalaisen Olof Ekelundin maalaama. Kellotapuli kirkon länsipuolella sijaitsevassa vanhassa kirkkotarhassa on rakennettu Kajaanin linnan puuseppänä toimineen Grels Norrlingin johdolla 1733. Kolmikerroksinen läpikäytävällä varustettu tapuli on pohjalaista renessanssityyppiä. Tapulin ulkovuoraus on 1880-luvulta. Limingan kirkko ympäristöineen sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaalla Limingan lakeuden maisema-alueella.
alue: 64.812698562,25.404895275 64.812786295,25.404090034 64.812849568,25.403865512 64.813032671,25.403143038 64.812733349,25.402487337 64.812605992,25.401851685 64.813053665,25.399998706 64.813493046,25.400084151 64.813667798,25.399187900 64.813444609,25.398945466 64.812888581,25.397837624 64.813170730,25.397447575 64.813035046,25.396250171 64.812373903,25.396470823 64.811882346,25.396414767 64.811756414,25.396112909 64.811570851,25.394502715 64.812863333,25.392676458 64.813626456,25.391515105 64.814537041,25.390961376 64.817393748,25.391789663 64.818792423,25.395509858 64.819165072,25.396678659 64.819674609,25.396878911 64.820819133,25.396772278 64.820751601,25.397790645 64.819610656,25.406666262 64.819048553,25.405981083 64.818766195,25.407407810 64.818968455,25.409081985 64.818403926,25.411573273 64.817636238,25.411096442 64.817489971,25.412196066 64.818168269,25.416035194 64.817042527,25.415009644 64.816790372,25.415010747 64.816168781,25.415533870 64.816087726,25.415413896 64.816187473,25.412300380 64.814292394,25.411166829 64.814355079,25.410961813 64.813687521,25.409678743 64.811795724,25.406392208 64.812714963,25.405729086 64.812698562,25.404895275
historia: Limingan kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa 1823 laadittujen piirustusten (A.F. Granstedt, C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Henrik Kuorikosken johdolla. Kirkko valmistui 1826. Jo keskiajan lopulla perustetun Limingan seurakunnan edellisen, 1596 rakennetun ja sata vuotta myöhemmin pidennetyn, tukipilarikirkon seinähirsiä käytettiin nykyisen kirkon lattia- ja kattotuolirakenteisiin. Kirkon ulkovuoraus tehtiin 1836. Kirkko kunnostettiin 1982 (arkkitehti Jorma Teppo).
kunta: k425
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Kolmen Sepän patsaalla Brita jätti minut." (s. 16)
references: i2609
spatial: i8655

Historiikkia ja muistelmia
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6469
temporal: i110
temporal: i115
temporal: i109
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i3215

Kustaanmiekan pumppaamo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T10:57:23.649+00:00
modified: 2012-05-28T10:58:23.866+00:00
subject: pumppaamot
kuvailu: Kustaanmiekan ja Susisaaren välissä, entisen salmen kohdalla oleva pumppaamo rakennettiin vuonna 1981. Susisaaren puolella olevaan pumppaamoon on viemäröity kaikki Kustaanmiekan kiinteistöt ja osa Susisaaren taloista. Rakentajana toimi Helsingin kaupungin rakennusviraston katurakennusosasto. Pumppaamo sijoitettiin mahdollisimman matalaan maaston kohtaan, jotta se palvelisi kaikkia lähialueen kiinteistöjä.
historia: Kustaanmiekan ja Susisaaren välissä, entisen salmen kohdalla oleva pumppaamo rakennettiin vuonna 1981. Susisaaren puolella olevaan pumppaamoon on viemäröity kaikki Kustaanmiekan kiinteistöt ja osa Susisaaren taloista. Rakentajana toimi Helsingin kaupungin rakennusviraston katurakennusosasto. Pumppaamo sijoitettiin mahdollisimman matalaan maaston kohtaan, jotta se palvelisi kaikkia lähialueen kiinteistöjä.
paikan tyyppi: p20451
lat: 60.14139151515124
long: 24.986623597145126

Nousiaistentie
type: Katu
is part of: i14
lat: 60.1997706552716
long: 24.9067175243845

bibliographic citation: Lokit yllä Lapinlahden lentää matalaan, katsot vaiti niinkuin katsoo, lapsi kotiaan
references: Hietaniemi
spatial: i25

metadescription 5410
modified: 2010-09-17T11:07:23+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Saunabaari
type: Rakennus
alternative: Palvelukeskus Saunabaari
is part of: Maunula
lat: 60.2277371526298
long: 24.9262208863995

Taiteilijakukkula
type: Fakta
content: Onko Hietaniemen hautausmaalla "taiteilijoiden kukkula", jonne on haudattu tunnettuja suomalaisia taiteilijoita? Onko teillä tietoa ketä taiteilijoita? Hietaniemen hautausmaan vanhan osan koilliskulmassa, lähellä Mechelininkatua, on Taiteilijakukkula. Pienelle alueelle on haudattu muun muassa taidemaalari Akseli Gallen-Kallela, arkkitehti Alvar Aalto, säveltäjä Selim Palmgren, professori Tauno Hannikainen, näyttelijätär Ella Eronen, näyttelijätär Eine Laine, professori Martti ”Pyssy” Turunen, kirjailija Mika Waltari, kirjailija Elina Vaara, kirjailija Valentin Chorell, muotoilija Tapio Wirkkala, oopperalaulaja Veikko Tyrväinen, taidemaalari Aimo Kanerva, näyttelijä Leif Wager, näyttelijätär Eeva-Kaarina Volanen ja Pertti ”Spede” Pasanen. Vanhalla alueella, mutta ei Taiteilijakukkulalla, lepäävät esimerkiksi runoilija Eino Leino, säveltäjät Fredrik Pacius ja Leevi Madetoja, kuvataiteilijat Hugo Simberg, Helene Schjerfbeck, Albert Edelfelt ja Eero Järnefelt. Lähteet: Viro, Voitto: Vanha hautausmaa: Helsingin Hietaniemen hautausmaan opas (Otava, 1993) http://www.mtv3.fi/matkailu/kotimaa/matkakohteet.shtml/300885?Uusimaa
language: fin
spatial: i6609
temporal: i116

metadescription 6219
modified: 2010-09-17T11:16:55+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Seppis soppor
type: Tietokirja
language: swe
relation: i6588
spatial: i6735
spatial: Damaskuksentie
spatial: i6791
spatial: i7461
temporal: i116
temporal: i115
temporal: i110
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i114

metadescription 1069
modified: 2010-09-17T11:25:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1166478~S9*fin

metadescription 8174
modified: 2009-12-29T15:31:00+0300

Tulenheimo, Antti
type: Akateeminen henkilö
spatial: i6830

metadescription 8508
modified: 2010-01-25T15:08:50+0300

Uudenkaarlepyyn historiallinen keskusta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Uuusikaarlepyy on yksi Pohjanmaalle 1600-luvun alussa merkantelismin vaikutuksesta perustetuista rannikkokaupungeista. Omaleimaista kaupunkikuvaa hallitsee Lapuanjoen rantaan 1700-luvun alussa rakennettu puukirkko. Historiallinen kaupunkirakenne kirkon ympäristössä on peräisin kahdesta eri rakennusvaiheesta. Kirkon eteläpuolen puutalot ovat 1858 kaupunkipaloa edeltävältä ajalta ja pohjoispuoliset ruutukaavakorttelit palon jälkeiseltä ajalta. Uudenkaarlepyyn kirkko Lapuanjoen itärannalla, joen yli vievän sillan päässä, on pohjamuodoltaan pitkäkirkko. Länsipäässä on torni, vesikatto on jyrkästi nouseva ja aumattu. Kirkkosali on koristeltu runsailla maalauksilla (Daniel Hjulström, 1749-1751). Arvokas esineistö kuvastaa monipuolisella tavalla kaupungin porvariston ihanteita kotikirkkonsa kaunistamisessa. Suomen vanhimpiin kuuluvat 8-äänikertaiset urut on rakentanut Anders Telin vuonna 1768. Kirkon ulkoseinien empiretyylinen vaakalaudoitus pilastereineen on 1800-luvun puolivälistä. Pohjalainen renessanssitapuli on rakennettu 1702. Kirkon pohjoispuolella on yhtenäinen puurakennusten korttelialue. Pankki-, Kirkko- ja Porvarikadun rajaama alue on rakentunut vuoden 1858 palossa tuhoutuneen kaupungin tilalle. Ruutukaava-alueen porvaristontit ovat suurikokoiset ja niiden asuintalot ja ulkorakennukset ovat pääosin 1860- ja 1870-luvuilta. Yksikerroksiset asuinrakennukset edustavat hillittyä, niukkaeleistä klassista muotokieltä. Tontit on rajattu leveästä ja matalasta katutilasta umpiaidoilla ja porteilla. Kaupunkipalosta säästynyt puutaloalue on Uudenkaarlepyyn vanhinta kaupunkirakennetta. Alueella sijaitsee Pietari Brahen 1604 perustaman triviaalikoulun rakennus vuodelta 1640. Rakennuksen länsisiipi, jossa on mm. kaupungin raatihuone, on rakennettu 1700-luvun puolivälissä. Kaupunkia halkaisevaa jokimaisemaa hallitsee Uudenkaarlepyyn 1926 rakennettu voimalaitos. Joen patoamisesta johtuva vedenpinnan nousu ja uuden rantapuistikon rakentaminen ovat muuttaneet kaupungin joenpuoleis…
alue: 63.520669616,22.524565724 63.522724841,22.525491887 63.525100487,22.528225277 63.525243649,22.528569220 63.525357059,22.527958162 63.525695080,22.528306416 63.525545552,22.529254845 63.525295316,22.529224321 63.525229598,22.529862786 63.524979904,22.529849607 63.524840473,22.531147530 63.522763889,22.529993570 63.522649630,22.531061248 63.521721172,22.530568708 63.522035551,22.527160462 63.521341409,22.526804846 63.521216493,22.527594001 63.520787379,22.528734412 63.520697079,22.529670893 63.519930927,22.529315057 63.520071515,22.526832996 63.520238768,22.524957330 63.520669616,22.524565724
historia: Uusikaarlepyy perustettiin 1617 vanhan kauppapaikan läheisyyteen Lapuanjoen kahden viimeisen kosken varrelle. Kaupunki tuhoutui pahoin tulipalossa 1858 lukuun ottamatta kaupungin eteläisintä osaa. Uudenkaarlepyyn uuden, ajanmukaisen ja paloturvallisen ruutuasemakaavan laati arkkitehti C.A. Edelfelt. Uudenkaarlepyyn kirkko rakennettiin 1708. Lattiarakenteisiin käytettiin 1607-1610 rakennetun seurakunnan ensimmäisen kirkon maalauksin varustettuja seinähirsiä sekä vesikaton aluslaudoitukseen holvilautoja. Tornin päätteen teki vöyriläinen rakennusmestari Johan Knubb 1730. Jacob Rijf valmisti kirkkoon uudet ovet ja ikkunat 1803-1804. Kirkko ja tapuli pelastuivat lähes ainoina rakennuksina suuresta kaupunkipalosta 1858. Arkkitehti Rafael Blomstedtin suunnittelema, 1928-1929 toteutettu restaurointi oli ensimmäisiä puukirkkojen antikvaaris-esteettisiä kunnostuksia Suomessa. Maalaukset konservoitiin 1963 ja valaistus uusittiin 1992.
kunta: k893
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: katu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kellosävel Kallion kirkossa
type: Fakta
content: Kallion kirkossa Helsingissä kellot soivat Sibeliuksen säveltämän sävelmän tahdissa. Mikä sen nimi on, ja mistä sen saisi CD:llä tms.? Jean Sibelius sävelsi Kallion kirkon kelloja varten sävelmän, jota myös Yleisradio käytti useita vuosikymmeniä lauantain ehtookelloja soittaessaan. Näyte kirkon kellojen sävelestä on levyllä "Complete choral songs for mixed, female and children's voices", Finlandia Records. Samalla levyllä on Kellosävel Kallion kirkossa, po 65b, jonka Sibelius sävelsi kirkon kellojen sävelmän pohjalta. Kellosävel Kallion kirkossa on monilla muillakin levyillä, katso tarkemmin aineistotietokannastamme: http://www.helmet.fi (käytä sanahakua). Lähteet: http://www.sibelius.fi/suomi/musiikki/kron_1910-1919.htm http://www.kaapeli.fi/~musakir/republic/Sibelius/paa2.html#JS102
language: fin
spatial: Kallio
temporal: i107

metadescription 3358
modified: 2010-09-17T11:21:12+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1784152~S9*fin

Jääkellari C72
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:08:08.926+00:00
modified: 2012-12-13T08:23:52.507+00:00
subject: maakellarit
kuvailu: Jääkellari rakennettiin sotilaslennättimen päällikön ja nuorempien talossa asuvien upseerien käyttöön saman aikaisesti päärakennuksen C 71 kanssa vuosina 1906-1910. Kellari rakennettiin päärakennuksen eteläpuolelle puutarhaan. Samassa yhteydessä toteutettiin Tykistölahdelle päin suuntautuvat voimakkaat terassoinnit ja korkeat kiviset portaat Jääkellarit olivat välttämättömiä pilaantuvien ruokatavaroiden säilyttämiseksi kesällä ja niitä oli sekä kauppiailla että upseereilla ja muilla saaren asukkailla. C 72 on ainoa alkuperäisessä asussaan säilynyt esimerkki tästä aikoinaan yleisestä rakennustyypistä. Päärakennuksen peruskorjauksessa 1993 kellaria kunnostettiin sen verran, ettei se ole vaarallinen, mutta sitä ei varsinaisesti otettu mihinkään käyttöön. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1910-luvulla N 271 Vuoden 1927 rakennusnumero C I 45 Lähteet: MV SL VIK C 130-136 1193-1194. Kuva: MV SL Valokuva. MV SL VIK C 1194, jääkellarin sijoittuminen maastoon.
historia: Jääkellari rakennettiin sotilaslennättimen päällikön ja nuorempien talossa asuvien upseerien käyttöön saman aikaisesti päärakennuksen C 71 kanssa vuosina 1906-1910. Kellari rakennettiin päärakennuksen eteläpuolelle puutarhaan. Samassa yhteydessä toteutettiin Tykistölahdelle päin suuntautuvat voimakkaat terassoinnit ja korkeat kiviset portaat Jääkellarit olivat välttämättömiä pilaantuvien ruokatavaroiden säilyttämiseksi kesällä ja niitä oli sekä kauppiailla että upseereilla ja muilla saaren asukkailla. C 72 on ainoa alkuperäisessä asussaan säilynyt esimerkki tästä aikoinaan yleisestä rakennustyypistä. Päärakennuksen peruskorjauksessa 1993 kellaria kunnostettiin sen verran, ettei se ole vaarallinen, mutta sitä ei varsinaisesti otettu mihinkään käyttöön. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Venäläinen rakennusnumero 1910-luvulla N 271 Vuoden 1927 rakennusnumero C I 45 Lähteet: MV SL VIK C 130-136 1193-1194. Kuva: MV SL Valokuva. MV SL VIK C 1194, jääkellarin sijoittuminen maastoon.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.145934124029445
long: 24.987970066070602

metadescription 6479
modified: 2010-01-19T15:01:54+0300

metadescription 3975
modified: 2010-09-17T11:11:33+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1574626~S9*fin

metadescription 8768
modified: 2010-03-01T17:38:29+0300

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6858
spatial: Kallion kirjasto

Joroisten kartanot (Stendahl)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Joroisten kartanoiden ryhmä on omaperäinen, maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt ilmiö, joka on voimakkaasti leimannut pitäjän rakennettua kulttuuriympäristöä. Kartanoiden joukkoon kuuluu arkkitehtuurihistorian merkkiteoksia. Joroisten kartanot ovat osa laajempaa Savon kartanot -kokonaisuutta, johon kuuluvat Joroisten lisäksi Rantasalmen ja Juvan kartanot. Sotilasvirkatalojärjestelmän ja Rantasalmen kadettikoulun vaikutuksesta kehittynyt savolainen kartanoalue keskittyy lähinnä Joroisille, Juvalle ja Rantasalmelle. Joroisissa kartanoita ovat mm. Frugård, Paajala, Joroisniemi, Järvikylä, Koskenhovi, Torstila, Kotkan hovi, Stendal, Vättilän hovi, Pasala ja Korhola. Moniin kartanoihin johtaa pitkä, jopa kilometrejä pitkä, suora puukujanne vanhalta maantieltä. Kartanoiden torpparit ovat muodostaneet merkittävän osan pitäjän väestöstä 1920-luvulle asti, ja tuolloin itsenäistyneitä torppia on vielä pitäjän asuinrakennusten joukossa. Kotkatlahden alavaa, Keriselästä työntyvän kapean lahden länsirannan viljelymaisemaa hallitsevat Frugårdin, Paajalan ja Kotkan kartanoiden rakennusryhmät ja pihapuistot. Frugårdin kartano sijaitsee Kotkatlahden kulttuurimaisemassa järveen viettävien peltojen reunassa. Kumpareella sijaitsevaan pihapiiriin johtaa koivukuja. Suorakaiteenmuotoinen pihapiiri muodostuu keltamaalatusta, mansardikattoisesta päärakennuksesta, kahdesta punamullatusta asuinrakennuksesta, makasiinista ja navetasta. Päärakennuksen keskiakselissa olevan puutarhakäytävän molemmin puolin on istutettu muotopuutarha. Frugård on vanha ratsutila ja muodostettu 1700-luvulla viidestä talonpoikaistalosta. Sitä ovat omistaneet Grotenfelt-, Wright- ja Collan-suvut. Kartanon päärakennus, jonka pohjakaava on Carl Wijnbladin mallipiirustusten mukainen, periytyy kustavilaiselta ajalta. Kustaa III:n tallimestari Adolf Fredrik Munck on rakennuttanut kartanon äidilleen Hedvig Juliana Munckille. Mansardikattoinen rokokoorakennus on valmistunut 1784. Se on merkittävimpiä ka…
alue: 62.175122370,27.842069417 62.176639275,27.843872431 62.173487250,27.849382292 62.172715720,27.847168228 62.170843755,27.850171137 62.169749086,27.847318529 62.172136485,27.842021131 62.172852503,27.840828098 62.173410410,27.840517063 62.175122370,27.842069417
historia: Savossa oli 1600-luvun alussa vain neljä kartanoa. Läänitetyt tilat peruutettiin 1680-luvulla ja muodostettiin ratsutiloiksi ja sotilasvirkataloiksi. Savon kartanokulttuurin kukoistuskaudella 1760-1860 kartanoita oli siviilivirkamiesten ja upseerien omistuksessa yli sata. Savon ja sitä kautta Joroisten kartanoiden synty 1700-luvulla liittyy Haapaniemen kadettikoulun 1781-1819 toimintaan. Upseerit hankkivat kartanotiloja Rantasalmen lisäksi lähiympäristön pitäjistä Joroisilta ja Juvalta. Monet kartanorakennuksista ovat peräisin autonomian ajalta 1800-luvun alkupuolelta.
kunta: k171
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Diivaillen
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1950-luku
esittaja-musiikki: i178
saveltaja: Cazden, Norman

Okkonen, Ilpo
type: Kirjailija

metadescription 8410
modified: 2010-01-11T15:38:27+0300

description: Alueen arkkitehti
references: i7143
spatial: i6813

metadescription 6381
modified: 2010-01-18T15:49:37+0300

Tehtaankatu 20
type: Osoite
is part of: i35
lat: 60.157981244514
long: 24.9468616821424

metadescription 6715
modified: 2009-08-05T17:11:29+0300

metadescription 9219
modified: 2010-06-07T15:28:50+0300

Pyhän Kolminaisuuden kirkko
type: Kirkko
is part of: Metsäsian kortteli
is part of: i9637
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1711555770696
long: 24.9513394189089

Tilkan verran tarinoita
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i14
spatial: Tilkka, sotilassairaala
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i116
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: i114

metadescription 1565
modified: 2010-09-17T10:58:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1472199~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1319051~S9*fin

metadescription 8670
modified: 2010-02-05T12:33:14+0300

Väisälänmäen kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Väisälänmäki lukeutuu Pohjois-Savon edustavimpiin mäkikylämaisemiin. Kylän vanha, hyvin säilynyt rakennuskanta on tiiviinä rykelmänä korkean mäen eteläisillä ja lounaisilla ylärinteillä. Rannan Puurulan rakennusryhmä muodostaa oman kokonaisuutensa Onkiveden rannassa. Väisälänmäen rakennukset ovat pienialaisten peltojen, rinnelaitumien ja hakamaiden ympäröimiä. Väisälänmäen perinteisiä taloryhmiä ovat Rannan Puurulan lisäksi Ala-Puurula, Ylä-Puurula eli Väisälä ja Roivaala. Väisälänmäki on luokiteltu kansallismaisemaksi sekä arvokkaaksi maisema-alueeksi Ympäristöministeriön maisema-aluetyöryhmän mietinnössä.
alue: 63.349599740,27.253696127 63.350958948,27.257598756 63.350130327,27.259006131 63.348676487,27.254748957 63.349599740,27.253696127
historia: Väisälänmäki oli Tavinsalmen suurpitäjän eräalueita. Ensimmäinen tunnettu asukas Pekka Martikainen oli verollepantujen joukossa 1548. Väisälänmäen kylä mainittiin veroluettelossa 1664, jolloin kylässä oli kolme talollista, kaikki Väisäsiä. Myöhemmin kylälle asettui Jääskeläisiä, Roivaisia ja Puurusia. Rannan-Puurulasta tuli Puurusten suvun kantatila 1709. Peltoalaa lisättiin kaskeamalla. Väisälänmäen laella olevat pellot olivat käytössä jo 1700-luvun lopulla, ja rakennuskanta on valtaosaltaan 1800-luvulta. Väisälänmäkeä ikuistaneita taiteilijoita ovat Pekka Halonen ja Eero Järnefelt. Järnefelt vietti kesän 1893 Rannan-Puurulan talossa maalaten tunnetut teokset "Raatajat rahanalaiset" eli "Kaski" sekä "Isäntä ja rengit".
kunta: k402
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Iso Roobertinkatu 17
type: Katu
is part of: i34
lat: 60.163313493275
long: 24.940508744062

metadescription 6975
modified: 2010-09-17T11:24:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1450557~S9*fin

paikkakohteen objektiominaisuus
type: Property
type: ObjectProperty
domain: Property
label: poi object property @en
range: Property

Helsinki tango
type: Viihdemusiikki
language: MuuKieli
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i6693
esittaja-musiikki: i414
saveltaja: i9160

bibliographic citation: "Mies oli päättänyt paikan etukäteen. Puiden ja kolmikerroksisten talojen reunustama Lapinmäentie teki risteyksen jälkeen loivan mutkan oikealle, kääntyi alamäkeen ja sitten vielä vasemmalle. Siinä kohdassa molemmin puolin oli puistoa. Hän pääsisi kadulta pois pohjoiseen metsikköihin. Juuri sen takia alla oli enduropyörä. Mies oli ajanut reitin edellisenä iltana ja kaikki oli sujunut hyvin. Matkalla ei ollut yllättäviä kaivantoja tai työmaita."
description: Moottoripyörällä liikkuva murhaaja ampuu internetyrittäjän keskellä iltapäiväruuhkaa.
references: i9413
spatial: i9408

Ylioppilasteatteri 1976-96
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6589
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: i115
kirjoittaja: i4422

description: Kirjassa luku "Vapaamuurarihaudan tarina"
references: i4854
relation: i7823

bibliographic citation: Mä hiffaan Flemarilla Stigun, tutun dorgan. Se pummaa huggen taikka febosen, et se vois vetään boltsiin vaikka snadin borkan. Mä biffaan sille stoben, bulin ja huurteisen.
references: i1018
spatial: Fleminginkatu

metadescription 9121
modified: 2010-05-28T11:33:08+0300

Nummen kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nummen kirkonkylä on edustava esimerkki pienestä, hyvin vanhan rakennuskantansa ja ilmeensä säilyttäneestä kirkonkylästä, jossa on asuinrakennuksia ja kunnan keskustatoimintoihin liittyviä rakennuksia aina 1700-luvulta 1900-luvun alkuun. Kirkonkylä sijaitsee kahdella kylämäellä loivasti kumpuilevan viljelysmaiseman reunassa. Kirkonkylän maamerkki ja keskipiste on 1820-luvulla rakennettu harmaakivikirkko, jota ympäröi laaja hautausmaa. Kirkkoon liittyy harmaakivinen torni, jonka lyhtyosa on puuta. Vanhempi hautausmaa on vanhan kirkonpaikan kohdalla. Sen vieressä ovat kaksi punamullattua pitäjänmakasiinia vuosilta 1754 ja 1850. Kirkon vieressä on myös entinen pitäjäntupa. Kirkonkyläkokonaisuuteen liittyvät mm. Nummenjoki myllypaikkoineen, 1930-luvun paloasema, Ylhäisten ratsutila eli Lukkarin puustelli, lukkarin virkatalo, jonka kaksikerroksinen päärakennus on vuodelta 1772. Kirkonkylän vanhaa julkista rakennuskantaa ovat myös entinen kunnantalo, apteekki, kunnanlääkärin talo sekä nimismiehentalo. Liikerakennuksista mainittakoon Säästöpankki Oinolassa. Pasan entisen ratsutilan talouskeskus ja sen naapuritalot puutarhoineen muodostavat miellyttävän tienvarsimaiseman. Maisemallisesti Nummen kirkonkylä liittyy Oinolan kylään ja peltoaukeaan. Kohde on osa valtakunnallisesti merkittävää Nummenjoen - Pusulanjoen viljelylaakso -maisema-aluetta.
alue: 60.392929070,23.885460625 60.392554919,23.883647528 60.392592943,23.882766468 60.391524816,23.878597309 60.395151861,23.875835909 60.397323945,23.880209084 60.396854217,23.886043252 60.396009202,23.887913495 60.394697935,23.884755577 60.392929070,23.885460625
historia: Nummen seutu on kuulunut 1660-luvulta alkaen kappeliseurakuntana Lohjan laajaan kirkkopitäjään. 1863 Nummen serakunta julistettiin itsenäiseksi seurakunnaksi. Nummen harmaakivikirkko valmistui 1822 intendentinkonttorin piirustusten mukaan. Alttaritaulut vuodelta 1825 on maalannut taiteilija J.A. Jägerplan Tukholmassa. Kirkon saarnatuoli on peräisin 1640 rakennetusta puukirkosta. Kirkon vanhin esine on keskiaikainen krusifiksi. Se on mahdollisesti hankittu juhlistamaan Lohjan kirkkoa edeltäneen puukirkon vihkimistä. Krusifiksin arvioidaan siirtyneen Lohjalta 1635 Nummelle rakennettuun kappelikirkkoon. Nummen kirkkoa korjattiin 1922. Ylhäisten tila eli Lukkarin puustelli kuului kirkolle jo 1500-luvulla. Kirkonkylän itäpuolella sijainnut Hyvelänjärvi kuivatettiin 1850-luvulla. Lukkari on keskiaikainen kantatila kylän vanhalla tonttimaalla. Nupunen, Kihi ja Antseppä ovat kylän vanhalla tonttimaalla sijaitsevia entisten ratsutilojen rakennusryhmiä talouskeskuksineen. Päärakennukset ovat 1900-luvun alusta, Antsepässä vuodelta 1830. Pasan entisen ratsutilan talouskeskus siirrettiin kylän vanhalta tonttimaalta nykyiselle paikalleen uusjaon yhteydessä. Päärakennus on vuodelta 1909, talouspihan rakennukset samoilta ajoilta. Nummenjoen koskessa ovat Nummen ja Oinolan kylämyllyjen paikat.
kunta: k540
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7092
modified: 2010-02-02T15:24:35+0300

Cook, Roger
type: Muusikko

Eriksson, Patrick
type: Muusikko

Matteuksenkirkko
type: Kirkko
alternative: Itäkeskuksen kirkko
is part of: Itäkeskus
lat: 60.2113617313697
long: 25.0791025365352

metadescription 7426
modified: 2010-02-04T16:47:31+0300

metadescription 9381
modified: 2010-08-17T15:29:38+0300

metadescription 9715
modified: 2011-07-29T10:02:42+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1997698~S9*fin

Ravintola Havis Amanda
type: Ravintola
alternative: Havis Amanda, ravintola
is part of: Kruununhaka
is part of: i9390
is part of: i7709
lat: 60.168139898976
long: 24.951696843472

metadescription 7686
modified: 2010-02-02T18:42:53+0300

metadescription 224
modified: 2010-09-17T11:24:23+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1836539~S9*fin

Bastioni Bielke ja Kurtiinitalo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T07:41:37.246+00:00
modified: 2012-12-03T08:32:47.889+00:00
subject: p40908
subject: p36235
subject: p37559
kuvailu: Koilliseen bastionilinjaan kuuluivat Kurtiinitalo, bastioni Bielke ja taitettu kurtiini. Rakennuksen C52 muodostavat Kurtiinitalo ja bastioni Bielke. Kurtiinitalo rakennettiin tiilestä kaksikerroksisena keskikäytäväkasarmina vuosina 1756-62 matruuseille ja upseereille. Ehrensvärdille tyypillisesti rakennuksessa yhdistyivät sotilaallinen varustusrakenne ja hyötykäyttö asuntona. Holvattu kellari ja pohjakerroksen meren puoleinen sivu tehtiin kivestä puolustusmuuriksi. Uunit olivat huoneiden nurkissa ulkoseinillä. Bastioni Bielke rakennettiin vuosina 1762-75 kaksikerroksisena kurtiinitalon jatkoksi. Vasen siipi ja kylki rakennettiin Augustin Ehrensvärdin suunnitelman mukaan, oikea siipi ja kylki sen jälkeen J. M. Sprengportenin suunnitelman mukaan sydänseinäiseksi kasarmiksi. Asukkaina oli linnoituksen siviilivirkamiehiä ja aliupseereita. Venäläisenä kautena koko rakennukseen rakennettiin kolmas kerros. Kurtiinitalon muurin kivääriaukot muutettiin ikkunoiksi ja pohjoispäähän lisättiin käymälätorni. Bastioni Bielkeen rakennettiin uudet porrashuoneet ja varustettiin asuntoja. Krimin sodan jälkeen Viaporin komendantti muutti rakennukseen ensimmäisen ja toisen kerroksen 16-huoneiseen edustusasuntoon, jossa on vaikuttava paraatiporras balusterikaiteineen (F-porras). Huoneistoon liittyi puisto huvimajoineen rannan puolella. 1800-luvun jälkipuoliskolla Bielken eteläpäässä toimi katolinen kirkko alimmassa ja luterilainen kirkko ylimmässä kerroksessa. Rakennuksen julkisivut olivat tiilipintaiset venäläisen kauden lopulle asti, jonka jälkeen pihafasadi rapattiin kokonaan, puolustusmuurin puolen julkisivut vain osittain. Suomen armeijan aikana talossa oli komendantin asunto ja virastoja sekä koeampumalaitos. Rakennus on nykyään asuinkäytössä. Talon porraskäytävissä ovat sen historialliset vaiheet hyvin näkyvissä.
historia: Kunnostustyöt Asuinrakennus C 52 on peruskorjattu kuudessa eri vaiheessa vuosien 1993 ja 1998 välisenä aikana. C 52 oli viimeinen suuri asuinrakennus, joka lämmitettiin uuneilla. Kahdessa ensimmäisessä vaiheessa rakennus liitettiin kaukolämpöön vanhat lämmitysuunit säilyttäen. Lämpimän veden runkoputkisto rakennettiin ullakolle. Peruskorjaustyön kussakin vaiheessa rakennettiin asuntoihin lämminvesiverkostot ja muut putkistot uusittiin. Myös hormit kunnostettiin. Asuntojen huoneistojako on korjauksissa säilytetty pääosin ennallaan. Kylpyhuoneet ja keittiökalusteet uusittiin, suurimpiin asuntoihin rakennettiin erillinen wc. Asuntojen pintakäsittelyt on uusittu historialliseen rakennukseen sopivilla materiaaleilla ja käsittelytavoilla. Toteutusaika: 1993-1998 Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Eeva-Liisa Rautalahti, Leena Häkli Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Järvinen-Airas/ Timo Airas Rakennesuunnittelu: Insinööritoimisto Sormunen-Uuttu/ Markku Mikkola LVI-suunnittelija: Insinööritoimisto Matti Hallasaari Oy Sähkösuunnittelu: Konsulttitoimisto J. W. Majurinen Oy Porrashuoneiden restaurointi Talon porraskäytävissä ovat sen historialliset vaiheet hyvin näkyvissä: lähes alkuperäisessä ruotsalaisen kauden asussa ovat B- ja C-portaat I ja II kerroksessa, pääosin venäläisessä asussa ovat A, D- ja E-portaat ja itsenäisyysajan alun suomalaista aikaa edustaa F-portaan 3. kerros. Erityisesti B-porrashuone on lähemmän tutustumisen arvoinen; tila on konservoitu säilyttäen ja täydentäen vanhat maalipinnat, lähes 30 maalikerrosta, kahden sadan vuoden ajalta. Suunnittelu: F-porras: Merja Nieminen/ Arkkitehtitoimisto Järvinen-Airas muut porrashuoneet: Merja Nieminen/ Kari Järvinen ja Merja Nieminen, arkkitehdit SAFA Toteutus: F-porras: Suomenlinnan hoitokunnan rakentamisyksikkö, vastaava mestari Antti Mykrä E- ja D-porras: Vilen&Syrjänen, vastaava mestari Tomi Oksanen A- ja C-porras: A. Niemisen maalausliike Oy, vastaava mestari Jari Tiusanen B-portaan konservointi: Con…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.14764578506804
long: 24.98901076316838

Helsingin höyrylaivareittien kesähuvila-asutus (Soukanniemi, Tallholma, Pentala ja Suvisaaristo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin lähisaaristoon höyrylaivareittien varteen syntynyt huvila-asutus ilmentää pääkaupunkilaisten 1800-luvulla alkanutta ja 1900-luvun alkupuolella laajentunutta kesäasumiskulttuuria. Monet edustavien huviloiden rakennuttajat ja asukkaat ovat lukeutuneet aikansa elinkeino- ja kulttuurielämän eliittiin, rakennusten ja puistojen suunnittelijat aikansa parhaimmistoon. Huvila-asutus on sijoittunut entisille kartanoiden maille höyrylaivareittien varrelle. Huviloiden päärakennuksiin liittyy mm. arvokkaita puistoja ja puutarhoja, huvimajoja, pelikenttiä, uimakoppeja ja laitureita. ”Kerää pienelle alalle mitä viehättävin maisema: vuoria, puistoja, selkiä, lahtia ja niemiä, jotka meidän aikanamme ympäröivät Suomen uutta pääkaupunkia, aseta Tuurholman viereen Jollas ja Stansvik, äläkä vaadi suomalaiselta saaristomaisemalta enempää.” (Sakari Topelius, Tähtien turvatit 1889) Helsingissä Stansvikin kartanon rakennuskanta, päärakennus, huvila Engel ja venevaja ovat 1800-luvulta, samoin puisto, huvimaja sekä huviloiksi muutetut työväen- ja talousrakennukset. Tahvonlahden pohjukassa ovat Schaumannin huvila ja alppimaja 1870-luvulta, Kaivoshuvila 1700-luvulta sekä kartanon rautakaivos 1760-luvulta. Nuorempia kesäasuntoja kartanon mailla ovat kunnallisvirkamiesyhdistyksen majat ns. Vanhakylässä. Tahvonlahden ja Hevossalmen rannalla on muutamia huviloita, joista Salomo Wuoriolle suunniteltu on arkkitehtien Gesellius-Lindgren-Saarinen varhainen huvilasuunnitelma 1900-luvun taitteesta. Tullisaaren Turholman kartanomiljööstä ja kauppaneuvos Borgströmin rakennuttamasta kolmesta huvilasta on säilynyt kaksi uusrenessanssihuvilaa 1870-luvulta sekä laaja puisto. Huvilat ja muu rakennuskanta ovat Theodor Deckerin suunnittelemia. Huviloissa yhdistyvät sveitsiläistalojen piirteet, kansanomainen puuarkkitehtuuri ja uusrenessanssi. Toinen huviloista on ollut pitkään laulaja Aino Acktén kesähuvilana. Degerön puistomaiseen kartanoalueeseen kuuluu päärakennus, vierasmaja eli rantatupa sekä asuin…
alue: 60.121649922,24.686953688 60.118361966,24.692997190 60.116608138,24.694436025 60.115352775,24.694633521 60.113564413,24.697226063 60.110949861,24.697956877 60.100150242,24.676623102 60.097155747,24.671339488 60.092941345,24.652591381 60.093407509,24.648538250 60.103779648,24.655866892 60.113840619,24.664582303 60.119968855,24.664477101 60.121162093,24.678589679 60.121261520,24.683525743 60.121649922,24.686953688
historia: Pohjoismaissa ja Venäjällä kaupungissa asuvien säätyläisten ja porvarien tapa muuttaa kesäisin maaseudulle asumaan on vuosisatoja vanha. Koskemattoman luonnon arvostus liittyi yleisempäänkin 1700-luvun lopun eurooppalaiseen luonnon ihailuun. Vilkkaan kaupunkiasumisen vastapainoksi haettiin kesäisin rauhallista maaseutuasumista, mikä alkoi säätyläisten ja varakkaan porvariston keskuudessa jo 1800-luvun alkupuolella. Helsingin ympärille muodostuneen kesähuvila-asutuksen taustalla oli paitsi Suomen maiseman ”löytäminen” myös 1800-luvun alun uuden pääkaupungin nopea kasvu. Ensimmäiset saariston kesäasunnot olivat joko aatelisten maakartanoita tai kaupunkilaisten vuokraamia kalastajamökkejä tilapäiseen käyttöön. Varsinaisten huviloiden rakentaminen, osin suureellisin huvila- ja puutarhasuunnitelmin, käynnistyi 1860- ja 1870-luvulla. Huvilan paikan valintaan vaikuttivat maisemat, laivareitit ja näkymät laivareitille, laiturit ja kalastusmahdollisuudet. Huviloita rakennettiin 1870-1890-luvulla vilkkaasti etenkin Meilahteen ja Degeröhön (vuodesta 1946 Laajasalo) sekä Espoon saaristoon. Höyrylaivaliikenne Helsingistä Degeröhön alkoi 1837 ja myöhemmin se kehittyi säännölliseksi vuoroliikenteeksi, joka mahdollisti jopa työssäkäynnin pääkaupungissa. Höyrylaivaliikenne pysyi vilkkaana 1930-luvulle asti. Tullisaaren Turholman kartanon vuokraajan ja sittemmin omistajan kauppaneuvos Henrik Borgströmin, elinkeino- ja kulttuurielämän vaikuttajan, kesänvietto Tullisaaressa alkoi 1838. Degerön Stansvikin kartanossa kesäasutus alkoi samoin jo 1800-luvun alkupuolella. Kesävieraiden määrä kasvoi 1800-luvun puolenvälin jälkeen, jolloin kartanoon rakennettiin lisää tilaa ja muutettiin vanhoja työväenasuntoja kesähuviloiksi. Ensimmäinen tontti, ns. Schaumannin huvila, vuokrattiin 1870-luvulla. Stansvikin hiekkatiet ja vanhat kaivokset mainitaan oivallisina kävelykohteina 1889 julkaistussa matkailuoppaassa. Huvilapalstojen erottamista helpotti maanjakolainsäädännön lieventyminen 1864 ja 1883 …
kunta: k049
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Jouluaattona Helsingin kattojen yllä/ heitän löylyä, alhalla Erottajalla/ ei ristinsielua, muutamassa/ ikkunassa sentään valo/---/ Hiljaista on kun avaan ikkunan/ Diana-puistoon, Kolmikulma virallisesti,/ design-kuusi tuikkii siellä, hyvähän/ tässä on viileässä huokua höyryä" (runosta Sauna avaruudessa, s. 264-265)
references: i9532
spatial: Erottaja

description: As. Oy. Taivalkulma on Elsi Borgin suunnittelema talo Taivallahdessa.
references: i8722
spatial: Pohjoinen Hesperiankatu 37

kaukolämmitys
created: 2012-05-30T09:39:09.524+00:00
modified: 2012-05-30T09:39:09.63+00:00
preferred label: district heating @en
preferred label: fjärrvärme @sv

metadescription 484
modified: 2010-09-17T11:13:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1756405~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1792158~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1516021~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1094191~S9*fin

Kanerva, Aimo
type: Taiteilija
lisätietoja: http://fi.wikipedia.org/wiki/Aimo_Kanerva

metadescription 8137
modified: 2009-12-29T11:37:58+0300

metadescription 5633
modified: 2010-09-17T11:08:10+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Aarne ja Ville syövät ravintolassa härkää. Ruokapaikka on lavastettu Suomen Filmiteollisuuden pääkonttorin kattoterassille.
references: Kultamitalivaimo
spatial: i8386

Ensimmäinen kaasutehdas
type: Fakta
content: Missä sijaitsi Helsingin ensimmäinen kaasutehdas, Kjell Westön kirjassakin mainittu? Helsingin kaasulaitos rakennettiin vuonna 1860. Tehdas toimi Itäisellä Heikinkadulla nykyisen Postitalon kohdalla kahdessa eri kivirakennuksessa vuoteen 1910 asti. Sieltä se siirtyi Sörnäisiin, missä toimi vuoteen 1994 asti. Lähde: Herranen, Timo: Kaasulaitostoiminta Helsingissä 1860-1985 (Helsingin kaupungin energialaitos, 1985)
language: fin
spatial: Pääpostitalo
temporal: i107
temporal: i106

Rauman seminaari
type: AreaOfInterest
kuvailu: Rauman seminaari on yksi 1800-luvun lopun ja vuosisadanvaihteen opettajaseminaareista, jotka ovat valtion maanlaajuisen rakennusprojektin ja yleisten rakennusten ylihallituksen suunnittelun tuloksia. Seminaarinmäki on hyvin hoidettu ja vaihteleva puistoalue. Seminaarin rakennukset on sijoitettu sommitelmaksi mäen harjalle ja etelärinteessä on puutarha. Heinolan ja Raahen seminaarien tapaan rakennusten pohjakerros on tiiltä ja toinen kerros puuta. Alueella on säilynyt varsinainen seminaarirakennus, kirjastona toimiva entinen johtajan asunto ja harjoituskoulu sekä tiiliset käsityöverstas ja paja. Seminaarin rakennukset on suunniteltu arkkitehti Jac. Ahrenbergin johdolla. Rakennukset ovat valmistuneet 1898-1899. Harjoituskouluun liittyy Bertel Saarnion 1953 suunnittelema laajennus ja erillinen opetustiloja käsittävä rakennus. Alueella on vanhojen seminaarirakennusten ohella eri-ikäisiä lisärakennuksia. Seminaarialue on Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen käytössä.
alue: 61.129592247,21.493831390 61.131664336,21.492355670 61.132302577,21.496497158 61.131974475,21.497588254 61.131817476,21.497456486 61.130318505,21.498406488 61.129592247,21.493831390
historia: Opettajien koulutus alkoi, kun Suomen ensimmäinen seminaari perustettiin 1863 Jyväskylään. Sitä seurasivat ruotsinkieliset seminaarit Tammisaaressa ja Uudessakaarlepyyssä sekä Sortavalan seminaari. Seminaarilaitoksen toinen vaihe ajoittui 1890-luvulle, jolloin perustettiin Raahen naisseminaari, Rauman miesseminaari, Heinolan naisseminaari ja Kajaanin miesseminaari. Sijoituspaikkakunnat valittiin mahdollisimman etäältä aiemmista seminaaripaikkakunnista. Raumalla seminaari sijoitettiin asumattomaan Myllymäkeen, vanhan kaupunkirakenteen luoteispuolelle. Seminaarin rakennukset suunniteltiin arkkitehti Jac. Ahrenbergin johdolla. Arkkitehti Otto F. Holm osallistui suunnitteluun ja toteutukseen. Arkkitehti Bertel Saarnio suunnitteli 1953 harjoituskoulun laajennuksen ja uuden opetustiloja sisältävän rakennuksen. Luoteisnurkkaan rakennettiin arkkitehti Esko Mäkelän 1969 suunnittelema työpaja sekä Satamakadun varrelle Matti S. Heinon 1966-67 suunnittelema ruokala. Arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen-Raunio suunnitteli tontin länsiosaan uuden rakennuksen 1990-luvulla.
kunta: k684
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hullun taivaassa
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i13
spatial: i9711
spatial: Munkkiniemi
spatial: i9513
temporal: i115
kirjoittaja: i1720
lisatietoa: Romaanin aiheena ovat modernin naisen elämä, rakkauden ansat ja miesten ja naisten tuskaa tuottavat suhteet.
lisätietoja: http://koti.mbnet.fi/akonkka/hullun.htm

Asuinparakki C101
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T11:59:23.992+00:00
modified: 2012-12-13T08:55:42.542+00:00
subject: p32363
subject: työsiirtolat
kuvailu: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1972 majoitusparakiksi Suomenlinnan työsiirtolan ensimmäisessä rakennusvaiheessa. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Se sijoitettiin työsiirtola-alueen laidalle, lähelle bastioni Åkerhielmin kulmausta. Rakennuksessa oli 9 kahden miehen huonetta, keittiö, wc, suihku- ja kuivaushuoneet. Myöhemmin yhteisiä tiloja on laajennettu vähentämällä majoitushuoneiden lukumäärää kahdeksaan. Kirkas vaaleansininen talo maalattiin siniharmaaksi kesällä 1992 ja sisäänkäynnit varustettiin katoksin. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Peltikattoinen pystylaudoitettu parakki rakennettiin vuonna 1972 majoitusparakiksi Suomenlinnan työsiirtolan ensimmäisessä rakennusvaiheessa. Suunnittelijana toimi vankeinhoito-osastosta Urpo Nummela. Se sijoitettiin työsiirtola-alueen laidalle, lähelle bastioni Åkerhielmin kulmausta. Rakennuksessa oli 9 kahden miehen huonetta, keittiö, wc, suihku- ja kuivaushuoneet. Myöhemmin yhteisiä tiloja on laajennettu vähentämällä majoitushuoneiden lukumäärää kahdeksaan. Kirkas vaaleansininen talo maalattiin siniharmaaksi kesällä 1992 ja sisäänkäynnit varustettiin katoksin. Seija Linnanmäki 1994 Lähteet: OM VAHO SLTS Piirustusarkisto. SLHK Suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14443601372321
long: 24.99251909255986

Kaapelitehdas, Salmisaari
type: Rakennus
alternative: Suomen Kaapelitehdas
is part of: i26
lat: 60.1619138006832
long: 24.904005248441

metadescription 7922
modified: 2010-02-02T15:42:31+0300

bibliographic citation: 1970: Ravintola Salvessa Jack ja Alice luottivat varman tuntuisen tarjoilijattaren suositukseen - he tilasivat höyrytettyä nieriää eivätkä paistettua siikaa tai kuhaa. Alkupaloiksi he suostuivat kohteliaasti kokeilemaan poronkieltä, lähinnä siksi etteivät enää jaksaneet torjua sitä; Jackin ihmeeksi kieli ei ollutkaan kumimaista ja maistui hyvältä. Ja jälkiruoaksi he ottivat lakkoja. Ne olivat tummankeltaisia ja vaniljajäätelö taittoi sopivasti niiden hapahkon maun. 1998: Kun Jack käveli Salveen, ilmassa tuntui edelleen lumisateen uhka. Salve oli vanhanaikainen ravintola, sellainen jossa sai aika tavallista mutta hyvää kotiruokaa. Jos Helsinki oli kova kaupunki, jossa epävarmuus saattoi iskeä, niin kuin Jack oli joskus kuvitellut, hän tajusi nyt, mitä vastaanottovirkailija oli tarkoittanut puhuessaan filmitähden ilmestymisestä Salveen. Varmasti jotkut kanta-asiakkaat kävivät elokuvissa; he vain eivät ehkä olleet pitäneet Jack Burnsin elokuvista.
references: i8788
spatial: Salve, ravintola

Ungmön
type: Viihdemusiikki
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i1051
saveltaja: Linkola, Jukka

metadescription 8397
modified: 2010-09-17T11:27:12+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099741~S9*fin

metadescription 5893
modified: 2010-09-17T11:06:36+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: 'Illalla sai Neuvostoliiton lähetystö täysosuman palo- ja räjähdyspommeista. Se paloi siinä määrin voimakkaasti, että palomiehillä oli täysi työ pelastaa naapuritalot. Huhu palosta levisi nopeasti kaupungilla ja silloin ne pommit tuntuivat jokaisen mielestä löytäneen oikean kohteen.' (s. 57)
description: Neuvostoliitto onnistui pommittamaan oman lähetystönsäkin.
references: Sota Helsingissä lapsen silmin
spatial: Bulevardi 21

Hirvensalmen kirkonmäki ja tervaleppäranta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hirvensalmen kirkonkylän rantavyöhyke on hyvä esimerkki sisävesistöjemme varsille kehittyneiden kirkonkylien rakenteesta. Rannan tervaleppämetsä liittyy 1800-luvun alun järvienlaskun historiallisiin ympäristövaikutuksiin. Kirkonkylä sijaitsee vesistöön pistävällä kapealla niemellä, jonka kärjessä ovat kirkko 1915, kellotapuli 1782, kirkkoherranpappila, entinen lääkärintalo, viljamakasiini 1842 ja hautausmaa. Liekune-järven rannan luonnon harvinainen tervaleppäkasvusto leviää poikkeuksellisena puistona kirkonkylän ja järven väliselle kaistaleelle. Pääosin luonnontilainen metsikkö muodostaa harvinaisen puistomaisen sisääntuloväylän kirkonkylään ja matalahkolle kirkonmäelle. Metsikön reunassa tervaleppämetsikkö on rajana pienvenesatamalle ja sen rakenteille.
alue: 61.637648005,26.786953024 61.634811431,26.786808891 61.634573076,26.783862950 61.635413208,26.782972596 61.636718763,26.780768846 61.636655107,26.779917764 61.638366843,26.778431297 61.639304173,26.776624579 61.639560195,26.778025334 61.640891640,26.778202360 61.641158917,26.778969160 61.640938573,26.780306804 61.641195416,26.781908247 61.640147053,26.782116062 61.639699899,26.780716443 61.638335982,26.782062532 61.638174743,26.780860755 61.635891537,26.783949424 61.635860609,26.784483920 61.636084279,26.785283778 61.637959352,26.785337671 61.637648005,26.786953024
historia: Hirvensalmella pysyvä asutus ajoittuu 1400-luvun lopulle. Mikkelin emäseurakuntaan kuuluneesta Hirvensalmesta tuli oma kappeliseurakuntansa 1600-luvun keskivaiheilla. Seurakunta itsenäistyi 1851. Nykyinen kirkko valmistui 1915 ja sen suunnitteli Josef Stenbäck. Kissakosken kanavan rakentaminen 1831-1851 laski Liekoveden ja Puulan vesipintaa noin kaksi metriä. Muutos synnytti rannoille vesijättömaita, jossa tervaleppä voi itää ja kasvaa suotuisissa olosuhteissa. Tervaleppäesiintymiä on muuallakin Puulan ympäristössä. Nykyisin tervaleppäkujan puut ovat noin 100-vuotiaita ja yli 30 metriä korkeita. (Ks. Kissakosken kanava ja tehdasalue.)
kunta: k097
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Luvian saariston kalastajatilat
type: AreaOfInterest
kuvailu: Luvian rikkonaisessa, useista saarista ja luodoista muodostuvassa ulko- ja sisäsaaristossa on säilynyt arvokkaita kalastuselinkeinoon liittyviä entisiä kalastustiloja ja kalastajakulttuurista kertovaa rakennuskantaa, vaikka ympäristö ja elinkeinot ovatkin muuttuneet. Yksittäisten kalastustilojen ja -torppien lisäksi saaristossa on myöhempää huvila-asutusta. Kalastustilojen sijoittelu poikkeaa myöhemmästä rakentamisesta. Kalastustilat ovat sijoittuneet selkeästi erilleen, usein omille saarilleen ja rakennuspaikaksi on valikoitunut saaren suojaisa paikka. Kohde jakautuu kahteen alueeseen, laajaan ulkosaaristoon ja suppeampaan sisäsaaristoon. Ulkosaaristossa saariketjun muodostavat Pastuskerin, Kuiskerin, Kinaskerin, Parskerin, Pirskerin ja Etelän-Pirskerin saaret. Ehyitä ja säilyneitä pihapiirejä ovat Pastuskerin Takholmin kalastustila (päärakennus 1832). Kuiskerin eteläpuolella olevan Väipäreenkarin kalastustorpan päärakennus on valmistunut 1883. Kinaskerin itärannalla olevan kalastustilan rakennuskanta on 1900-luvun alkupuolelta. Vanhempaa asutusta edustaa Pohjan Pirskerin entinen luotsitalo, jonka päärakennuksen ensimmäinen vaihe on valmistunut 1786. Etelän-Pirskerissä on neljä 1800-luvun alkupuolella perustettua kalastustilaa. Saaren pohjoispäässä ovat Haapaniemi (päärakennus 1925) ja Saaristo (1800-luvulta), joiden yhteydessä on säilynyt myös pieni peltoalue. Saaren eteläosassa, Ulko-Rounoorissa, on kaksi kalastustilaa, joiden päärakennukset on rakennettu 1850 ja 1890. Sisäsaaristossa Hyviluodon saaressa on kolme vanhaa kalastustilaa. Saaren itärannalla olevan Hyviluodon 1700-luvulla perustetun torpan rakennuskanta on säilynyt tiiviinä kokonaisuutena. Päärakennus on 1800-luvun puolivälistä. Takskerin kalastustilan neliöpihan asuinrakennuksen ulkoasu on 1920-luvulta. Anteskerin kalastustilan päärakennus on 1910-luvulta. Sen pihapiirissä on muinaisjäännöksiksi luettuja historiallisen ajan kiviröykkiöitä.
alue: 61.358716260,21.440904835 61.358439858,21.439449142 61.358085484,21.437856778 61.358117368,21.436872949 61.363237588,21.426636887 61.375460829,21.416950592 61.385441174,21.416458355 61.388245919,21.407108601 61.395216850,21.394482128 61.396949964,21.394232844 61.408308224,21.356570545 61.413856965,21.343638086 61.414746274,21.347875023 61.416868468,21.354162070 61.410121936,21.379761386 61.410297182,21.384224460 61.406186148,21.391766285 61.402927491,21.404718476 61.394631470,21.416971227 61.390879744,21.429047369 61.382414624,21.436517643 61.372237472,21.439659287 61.370312465,21.443228754 61.364323921,21.447282192 61.362345413,21.447483337 61.359640442,21.447588010 61.358761836,21.444659113 61.358716260,21.440904835
historia: Luvian saariston muodostuminen ja asutus liittyy länsirannikolla esiintyvään maankohoamisilmiöön. Varhaiskeskiajalla veden pinta oli noin kuusi metriä korkeammalla kuin nykyisin. Tällöin nykyinen Lankoorin niemimaa muodostui vielä neljästä luodosta. Luvian saaristo muodostui vähitellen asutuskelpoiseksi. Ensimmäiset kalastustilat tai -torpat perustettiin 1700-luvun loppupuolella. Varsinainen asuttaminen tapahtui 1800-luvun aikana. Maannousun lisäksi vaikutti asukasluvun kasvu ja maanjakoprosessien käynnistyminen 1700-luvun loppupuolella. Saarten keskeinen elinkeino oli kalastus, mutta asuinpaikat valittiin suojaisan aseman lisäksi paikoista, joissa oli mahdollisuus pienimuotoiseen viljelyyn tai laitumiin. Harva asutus muodostui yksittäisistä kalastustiloista ja torpista. Ensimmäisiä asuinpaikkoja 1700-luvulla olivat Hyviluodon ja Säpin saarien kalastustorpat sekä Pohjan Pirskerin luotsitalo. Kalastuksen lisäksi rannikolla ja saaristossa harjoitettiin laivanrakennusta. Ulkosaariston pohjoisosassa olevasta Klopan saaresta kerättiin katukiviä ja louhittiin kiveä Poriin 1900-luvun alkupuolella. Varhaisimmat huvilat rakennettiin 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella yleensä mantereen puolelle mm. Lankooriin. Sotien jälkeen elinkeinoissa ja asutuksessa tapahtui suuria muutoksia. Kalastuksen rinnalle tuli rannikolla turkistarhaus ja saariston kalastustilat alkoivat autioitua, varsinainen autioituminen tapahtui 1960- ja 70-luvuilla. Kinnaskerissa kalastustilan käyttäjäksi tuli merivartiosto 1961. Osa kalastustiloista ja saarista on muuttui 1900-luvun loppupuolella vapaa-ajan asunnoiksi ja kesämökkitonteiksi. Ulkosaariston länsipuolella oleva pienten saarien ja luotojen ryhmä on määritetty Natura-alueeksi.
kunta: k442
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Immolan kasarmialue
type: AreaOfInterest
alue: 61.242358183,28.884009725 61.246207882,28.887132588 61.247399837,28.894240270 61.245113071,28.907808041 61.242760261,28.905876127 61.242667549,28.906033271 61.239254092,28.911401105 61.237059692,28.908775914 61.235918420,28.897221182 61.238668300,28.888247370 61.242358183,28.884009725
kunta: k153
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Käpylän kirjasto
type: Kirjasto
is part of: i56
lat: 60.2107091222557
long: 24.9471563571729

metadescription 3840
modified: 2010-02-04T16:47:36+0300

Hartti, Kalevi
type: Nayttelija

metadescription 8633
modified: 2010-02-02T12:55:29+0300

metadescription 3483
modified: 2012-01-12T14:25:20+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1640701~S9*fin

Ahvenkosken historiallinen ympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ahvenkosken liikenne- ja sotahistoriallisesti merkittävä ympäristö on Kymijoen läntisimmän haaran ja historiallisen Suuren Rantatien leikkauskohdassa. Sen muodostavat 1700-luvun rajanylityspaikka ruotsalaisine ja venäläisine linnoitteineen, Ruotsin posti- ja tulliaseman paikka sekä markkinapaikka ja Ahvenkosken kartano. 1900-luvun lisän historialliseen ympäristöön on tuonut 1920-luvun betonikaarisilta, 1930-luvulla valmistunut Ahvenkosken vesivoimalaitos patoaltaineen sekä voimalaitoksen eteläpuolitse kulkeva 1960-luvulla rakennettu uusi maantiesilta. Ruotsinpyhtään puolella sijaitseva keskiaikainen kaupankäyntipaikka, Markkinamäki on Kymijoen ja Suuren Rantatien risteyskohdassa. Markkinapaikka on myöhemmin toiminut virran yläjuoksulle Strömforsin sahalle vietävän puutavaran lastauspaikkana. Turusta Viipuriin johtanut Suuri Rantatie on kulkenut Ahvenkosken ja Kymijoen suistossa olevan Kirmusaaren kautta ja sen eriaikaisia linjauksia on yhä nähtävissä. Kymijoen ja Suuren Rantatien leikkauskohdassa on Ahvenkosken raja- ja ylityspaikka 1700-luvulta. Rajan molemmin puolin on ruotsalaisten ja venäläisten 1700-luvun lopulla rakentamia linnoituslaitteita. Ruotsin tulliasemasta Vähä-Ahvenkoskella on maastossa nähtävillä korkeat perustukset, tietä suojanneiden reduttien rauniot, Suuren Rantatien linjaus ja siltapenkereiden rauniot sekä Kirmusaaren venäläisen redutin jäännökset. Kirmusaaren eteläpuolella on Savukosken museosilta 1920-luvulta. Ruotsinpyhtään ja Pyhtään kuntien rajalla sijaitseva teräsbetonisilta johtaa Kymijoen läntisimmän suuhaaran yli. Muodoltaan 49 metrin pituinen teräsbetonisilta on yksinivelinen yläkaarisilta ja lajissaan maamme ensimmäisiä. Savukosken sillan eteläpuolella on Ahvenkosken vesivoimalaitos patoineen ja patoaltaineen. Maisemallisesti vaikuttavaan voimalakokonaisuuteen kuuluvat alajuoksun penkereet, joenuoma, teräskaarisilta ja istutukset. Joen itärannalla olevaan Ahvenkosken kartanoon johtaa tammikuja Suurelta Rantatieltä. Kartanon huvilamain…
alue: 60.510011223,26.467344195 60.507363720,26.466727486 60.505103926,26.467973112 60.504030021,26.467668543 60.503184361,26.464862688 60.501943367,26.462546943 60.500316413,26.461075584 60.499711034,26.460731228 60.497852908,26.463017450 60.497340935,26.464153641 60.496541872,26.463039153 60.496300373,26.460192043 60.496205436,26.458453688 60.495505024,26.452344097 60.493822509,26.448989852 60.491704152,26.449815075 60.490457793,26.452026648 60.488871553,26.452778237 60.485839871,26.445985303 60.486419770,26.440242201 60.495028938,26.439127216 60.498185787,26.441521330 60.500335110,26.446253222 60.501978921,26.451767596 60.503540861,26.460635415 60.508757998,26.461708888 60.510011223,26.467344195
historia: Kymijoen länsihaaraan Ahvenkoskelle syntyi keskiajalla kauppapaikka ja lohenkalastamo. Alueen halki kulki osa Turusta Viipuriin johtanutta tietä jo 1200-luvulla. Kalastamo kuului 1300-luvulla Turun piispoille. Ahvenkosken piispankartano peruutettiin kruunulle ja läänitettiin 1561 Viipurin linnanvouti Jaakko Hästeskolle. Kartanoon kuului Ahvenkosken kylä, jonka venäläiset tuhosivat 1570-luvulla. Ahvenkosken kartanon nykyinen päärakennus rakennettiin sen jälkeen, kun 1700-luvun päärakennus paloi 1859. Turun rauhassa 1743 Ruotsin ja Venäjän välinen rajalinja vedettiin pitkin Kymijokea, ja vanha Pyhtään pitäjä jakautui Kymijoen länsirannan Ruotsinpyhtääseen ja itärannan Pyhtääseen. Ruotsi keskitti rajan vartioinnin Kymijoen ylityspaikkaan länsirannan Vähä-Ahvenkoskelle, minne rakennettiin 1780-luvulla kaksi reduttia. Ruotsin rajapostiasema ja tulli siirrettiin Lappeen Taskulasta Ahvenkoskelle. Vaatimattoman tulli- ja postirakennuksen korvasi 1780-luvulla komea mansardikattoinen virkatalo, joka rakennettiin Vähä-Ahvenkosken läntisemmän redutin viereen. Ahvenkosken postiasema lakkautettiin lopullisesti 1812, kun Vanha Suomi liitettiin muun Suomen yhteyteen. Venäjä rakensi Turun rauhan jälkeen Kymijoen saariin ja joen itärannalle lukuisia linnakkeita, joista tärkein oli Suurta Rantatietä suojannut Kirmusaaren redutti vartiorakennuksineen. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen, joiden välistä rantatie haarautui Pyhtään kirkolle ja Ahvenkoskelle. Ahvenkosken siltapaikan ylläpidosta huolehtivat 1600- ja 1700-luvun kirjallisten lähteiden mukaan Inkoon ja Pyhtään väliset pitäjät. Ikivanhat siltapaikat jäivät käytöstä Savukosken sillan valmistuessa. Savukosken silta rakennettiin vanhan ylityspaikan eteläpuolelle 1926-1928, kun Kymijoen ylittävä tie linjattiin uudelleen. Sillan urakoi tanskalainen Christiani & Nielsen yhtiö. Silta rakennettiin köysiradan avulla ja valmistuessaan se oli teknisesti kansainvälisestikin ainutlaatuine…
kunta: k434
paikan tyyppi: voimala
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Suomenkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Suomenkylä on Suur-Saimaan seudun maanviljelyskylä, jonka 24 vanhan talonpoikaistilan rakennuskanta muodostaa selkeitä ryhmiä peltoaukealle. Suomenkylää ympäröivä avoin viljelymaisema on muodostunut laakealle moreenimäelle. Kylän rakennuskanta on pääosin hyvin säilynyttä ja entisöityä. Kylän yhtenäisiä pihapiirejä muodostavat rakennukset ovat etupäässä 1900-luvun alusta. Vanha maantie kulkee kylän halki ja maatilojen talouskeskukset kuten Naakka, Sikanen, Mäkelä, Kujala ja Ala-Kirsi ovat kiinni tielinjassa. Kylän alueella on vanhoja lehtipuita. Kylän keskeltä avautuu vaikuttava näkymä Kuolimo-järvelle, ja kumpuilevassa maastossa olevat kylän viljelykset leskeutuvat kohti järveä. Suomenkylä on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue.
alue: 61.317021045,27.460147521 61.315492318,27.468954902 61.307629862,27.482162814 61.305297476,27.484422414 61.301526158,27.482535648 61.299303063,27.468993358 61.301055020,27.463179186 61.303055816,27.460633603 61.307417933,27.452392699 61.316746523,27.459042062 61.317021045,27.460147521
historia: Suomenkylä on Suomenniemen osana kuulunut Venäjään Turun rauhan jälkeen 1743 ja se liitettiin osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa 1812. Vanhimmat tilat ovat olleet nykyisten sukujen hallussa 1700-luvulta. Isojako toimitettiin kylässä 1844, jolloin kylässä oli 21 kantatilaa.
kunta: k775
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jokinen, Teppo
type: Kirjailija

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i4311
spatial: i7474

Holkeri, Harri
type: Poliitikko
spatial: Eduskuntatalo

metadescription 6938
modified: 2010-09-17T11:23:59+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1070224~S9*fin

metadescription 8893
modified: 2011-11-17T19:21:11+0300

bibliographic citation: 'Kallion kirkosta muodostui valtakunnallisesti keskeinen radiokirkko, kun Yleisradio rakensi kirkkoon kiinteän radiointihuoneen.' (s. 24)
description: Teoksessa kerrotaan tarkasti kirkkorakennuksen erikoisistakin yksityiskohdista.
references: i9570
spatial: Kallion kirkko

Tiutisen asuinalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiutisen asuinalue on työväestön omatoimisesti tehtaan liepeille rakentama alue, jonka rakenne ja rakennuskanta on poikkeuksellisen hyvin säilynyt. Tiutisen saariyhdyskunta on syntynyt 1900-luvun alussa Hallan sahan ja Tiutisen laatikkotehtaan työväen sekä kalastajien ja merimiesten asuntoalueeksi. Alue on rakentunut kapeiden kujien varsille tiheäksi puukaupunkimaiseksi yhteisöksi. Saaren keskellä ovat koulurakennukset vuosilta 1913 ja 1927, työväentalo vuodelta 1907 sekä vanha osuuskaupparakennus. Rakennuskanta on suurelta osalta omatoimisen suunnittelun ja rakentamisen tulosta. Tiutisen asuinaluetta leimaa meren läheisyys ja rehevä luonto. Saaressa on myös kolme Ruotsinsalmen linnoitusketjuun kuulunutta reduttia.
alue: 60.462675101,26.984820786 60.464592968,26.981396539 60.465336785,26.975827046 60.472595044,26.973636099 60.474039435,26.979553289 60.473995347,26.981262173 60.469055411,26.986759203 60.467070380,26.990573823 60.463341081,26.988910899 60.462675101,26.984820786
historia: Tiutinen kasvoi 1900-luvun alkupuolella ilman kaavallista suunnittelua etupäässä Hallan 1875 perustetun sahan ja Tiutisen laatikkotehtaan työväestön asuinalueeksi. Ensimmäiset rakennustontit vuokrattiin Helilän kylän mailta 1902. Laatikkotehtaan tulipalo 1913 vauhditti rakentamista, joka oli vilkasta ensimmäisen maailmansodan syttymiseen asti. Tiutinen oli 1930-luvulla yksi Suomen tiheimmin asuttuja alueita. Osa alueen rakennuskannasta tuhoutui jatkosodan pommituksissa.
kunta: k285
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Joulukuun kuudes
type: Kaunokirjallisuus
description: Kertomus kolmen ihmisen, Ristosen, Sutisen ja Railin, vaiheista ja keskinäisistä suhteista yhtenä talvisena päivänä, joulukuun kuudentena.
language: fin
spatial: Kruununhaka
spatial: i80
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: i2356

Ympäristötaidetta Vuotiellä
type: Fakta
content: Vuosaaren sisääntulotien eli Vuotien varressa, Halkaisijantien sillan kohdalla on valopylväiden joukossa merkillisiä tolppia. Tien toisella puolella on jonkinlaisia peilejä sisältävä ruosteinen viisi metriä korkea kaappi ja vastakkaisella puolella tietä alumiininen viisi metriä korkea ja metrin levyinen levypylväs. Näitä on useita pareja tien varressa. Ovatko taidetta vai onko niillä joku käyttötarkoitus? Onko joku maksanut niistä ja kuinka paljon? Vuotien varressa on kuvanveistäjä Lauri Anttilan ympäristötaideteos Aurinkokello, joka esittelee Euroopan neljä aikavyöhykettä ja osoittaa, miten suuri Eurooppa on ajallisesti. Aurinkokello-teoksen on tilannut Helsingin kaupungin rakennusvirasto. Teos on osa arkkitehtuuritoimisto Heikkinen-Komonen Oy:n laatimaa Vuotien ympäristösuunnitelmaa. Teoksen laskelmista on vastannut filosofian maisteri Reino Anttila ja rakennesuunnittelusta Suomalainen Insinööritoimisto Oy. Teoksen on valmistanut Oy Kart Ab ja sen on pystyttänyt Rakennus Oy Lemminkäinen. Aurinkokello rakentuu neljästä ruostepatinoidusta teräksestä tehdystä pylväästä, joiden suojissa on tarkasti suunnattuja peilejä. Peilipylväät on pystytetty Vuotien varteen noin sadan metrin välein. Peilipylväitä vastapäätä Vuotien toisella puolella on neljä alumiinista pylvästä, jotka toimivat heijastuspintoina. Kukin pylväspari kuvaa yhtä Euroopan aikavyöhykettä: Moskovan aikaa (MSK), Itä-Euroopan aikaa (EET), Keski-Euroopan aikaa (CET) ja Länsi-Euroopan aikaa (WET). Kun auringonvalo heijastuu peileistä vastapäiseen heijastuspintaan, on sen pylväsparin osoittamalla aikavyöhykkeellä puolipäivä. Aurinkokellon toimintaperiaatetta selvittävät kyltit on kiinnitetty Rastilan metroaseman molemmissa päissä sijaitsevien kevyen liikenteen siltojen kaiteisiin. Vuosaaresta: http://koti.mbnet.fi/~jukkah/vuosaari_historia.html
language: fin
spatial: i9291
temporal: i116

Kesäpäivä Helsingissä
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1960-luku
esittaja-musiikki: i6726
esittaja-musiikki: i206
saveltaja: i206

metadescription 7055
modified: 2010-02-02T15:24:31+0300

description: Pete Malmin nuoruudenkoti
references: i9208
spatial: Porslahdentie 23

Tuuloksen historiallinen kirkkomaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tuuloksen historiallisen pitäjänkeskuksen muodostaa Pyhäjärven, Leheen ja Suolijärven väliselle kannakselle, Kyläjoen/Sairijalanjoen ympäristöön sijoittunut Sairialan kylä, jota hallitsee Suolijärven luoteispäässä keskiaikaisen maantien varressa sijaitseva Tuuloksen myöhäiskeskiaikainen kivikirkko barokkitapuleineen ja hautakappeleineen. Samaan maisemaan kuuluvat keskiaikaisperäiset Toivaalan ja Juttilan kyläkeskukset sekä Toivoniemen säterikartano. Historiallisen asutuksen ja peltojen lisäksi kulttuurimaiseman pitkästä asutushistoriasta kertovat vesistöihin liittyvät Laurinkallion ja Linnakallion muinaislinnat, Toivonniemen rautakautinen kalmisto sekä Kaluvuoren helavalkeapaikka. Tuuloksen Pyhälle Birgitalle pyhitetyn kirkon vanhimman osan muodostaa sakaristo, jonka Sairialan herra Knut Posse rakennutti 1477–1485 välisenä aikana. Sakariston pohjoisseinään on upotettu kalkkikivestä muovattu Posse-suvun vaakuna. Sakaristoa kattaa kahdeksanjakoinen ristiholvi. Runkohuone ja asehuone on muurattu keskiajan lopulla. Kirkkosalia kattaa lautainen tynnyriholvi. Molemmat ulkopäädyt on koristeltu tiilimuurauksella. Koristeaiheena ovat nauhakomerosta kohoavat ristit sekä kulmatiilipinnat. Kirkon vieressä on kolminivelinen, sipulipäätteinen kellotapuli. Kirkkomaata ympäröi harmaakiviaita, johon liittyy hirsinen läpikäytävärakennus. Tapulin vieressä on kaksi hautakappelia. Kirkkoa ympäröi avoimena säilynyt viljelymaisema, Sairialan/Kylänjoen rantaniityt ja viljelykset. Kantatilojen talouskeskuksia ympäröivät vuosisatoja viljelyksessä olleet pellot ja niiden ajalleen tyypillistä maaseuturakentamista edustava rakennuskanta on peräisin pääosin 1800- ja 1900-lukujen taitteesta. Sairialan vanha, autioitunut kylätontti on kirkon pohjoispuolella. Umpeenkasvaneiden Ylisen ja Alisen Tuuloslammen väliselle niemelle rakennettu Toivoniemen kartano on vanhaa rälssiä, lisäksi sen historiaan liittyy kiinteästi taiteilija Hjalmar Munsterhjelm. Kaksikerroksinen päärakennus on rakennettu 1809-181…
alue: 61.136100992,24.804346396 61.146396641,24.783080566 61.148801836,24.782650512 61.151406667,24.777352737 61.152442858,24.777249639 61.152920321,24.777255585 61.153202750,24.775852641 61.154152116,24.774363133 61.154356060,24.773993181 61.154863291,24.773483197 61.158858767,24.750673480 61.166692265,24.760156610 61.167808675,24.780397882 61.168459867,24.785175373 61.164669482,24.793940123 61.162089904,24.799693513 61.159058229,24.807018721 61.157170265,24.810706737 61.154521990,24.819346782 61.143025125,24.833491917 61.136100992,24.804346396
historia: Tuuloksen Pyhäjärven sekä pienempien Leheen ja Suolijärven välinen kannaksen esihistoriasta kertovat kaksi linnavuorta ja rautakautiset kalmistot. Keskiajalla alueen halki kulki Ylä-Satakunnasta tuleva maantie, joka yhtyi eteläpuolella olevassa Syrjäntaankylässä Yliseen Viipurintiehen. Kirkon luoteispuolella vanhasta maantiestä erkaneva toinen, pohjoiseen suuntautunut maantie raivattiin 1600-luvulla. Juttilassa, Toivaalassa ja Sairialan kylissä oli yhteensä 19 taloa 1560-luvulla. Nykyisin umpeenkasvaneen Tuuloslammen rannalle rakentuneessa Juttilan kymmentaloisessa kylässä oli lisäksi Toivoniemen säterikartano. Kirkon lisäksi alueen merkitystä korosti Sairialan kuninkaankartano. Kuninkaankartanot perustettiin 1530-luvulla veronkantouudistuksen yhteydessä voutikuntien keskuksiksi. Kuninkaankartanot toimivat sotaväen huoltokeskuksina ja valtion mallitiloina. Muita hämäläisiä kuninkaankartanoita ovat Hollolan kartano ja Tammelan Mustialan kartano. Sairialan säteri yhdistettiin Toivaalan Eerolan ratsutilaan 1900-luvun alkupuolella. Toivoniemen kartano on taidemaalari Hjalmar Munsterhjelm (1840-1905) synnyinkoti. Tuuloksen myöhäiskeskiaikaisen kirkon sakariston päädyssä oleva Knut Possen vaakunakivi on muistona ajasta, jolloin Hämeen linnan mahtavin linnanpäällikkö oli Sairialan herrana. Kirkon tapuli rakennettiin 1780 ja läpikäytävä 1840.
kunta: k109
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

muutospäivä
comment: tiedon muutospäivä
comment: date of data modification @en

Helsingin golfklubi 75 vuotta
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Tali
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i116
temporal: i115
temporal: i114
kirjoittaja: i4645

Kallion virastotalo
type: Rakennus
alternative: Eläintarhantie 3 F
is part of: Kallio
is part of: i7532
is part of: i9416
is part of: i6515
is part of: Linjat
lat: 60.1813790340501
long: 24.9468802865077

description: Lassi Nummi: "Helsinki ja elämä. Laulu Munkkivuorelta". Ulvilantie 29:n kymmenvuotisjuhlaan kirjoitetut "Viisi laulua talosta, ajasta, villiviinistä".
references: i2999
spatial: Ulvilantie 29

metadescription 6840
modified: 2010-02-04T16:41:34+0300

Kansaa teatterissa : Helsingin kaupunginteatterin historia
type: Tietokirja
description: Helsingin kaupungiteatterin historiaa neljän vuosikymmenen ajalta
language: fin
spatial: i6560
temporal: i107
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: i109
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i116
temporal: i110
kirjoittaja: Palander, Misa
kirjoittaja: i4434
lisatietoa: Helsingin Kaupunginteatteri edeltäjineen on kuulunut koko toiminta-aikansa maamme ensimmäisten teattereiden joukkoon. Se on aina etsinyt omaleimaisia taiteellisia ratkaisuja kansanteatterillisen historiansa pohjalta. Historia rakentuu eri teemoihin ja periodeihin keskittyvistä tutkimusartikkeleista sekä laajoista ohjelmistoja ja toimintaa kuvaavista tieto-osuuksista. Teoksessa kuuluu luonnollisesti myös taiteilijoiden ja muiden teatterissa työtä tekevien ääni sekä artikkeleissa että haastattelukatkelmissa. Historian läpi kulkevia teemoja ovat Kaupunginteatterille ominainen teatteri-ilmaisu eri aikoina, teatteritalon ja useiden näyttämöiden merkitys, teatterin asema pääkaupungissa Kansallisteatterin ja muiden teattereiden keskellä, yhteiskunnallinen asema sekä teatterin saama julkisuus, menestys ja yleisö. Kaupunginteatterin unohtumattomalle ohjelmistolle, musikaaleille, kotimaisille kantaesityksille, klassikoille, tanssiteoksille, perheteatterille sekä legendaarisille taiteilijoille niin koti- kuin ulkomailta, ja sen persoonallisille johtajille annetaan runsaasti tilaa myös upein, osin ennennäkemättömin kuvin. "Onnistuneilla valinoilla, tehokkaalla markkioinilla ja hyvällä onnellakin teattereittemme kiistaton kingi toteuttaa äärilleen paisuneena rundsaudensarvena historiansa otsikkoa kansaa riittää teatterissa" - Panu Rajala, Helsingin Sanomat "Autenttiset muistelot ovat kirjan kiinnostavinta antia."- Henri Terho, Turun Sanomat (www.like.fi)

description: Stora Enson aula- ja neuvottelutilat
references: Helsinki-tiloja
spatial: i6896

Narinkka 1990
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
language: MuuKieli
spatial: i6937
spatial: i6936
temporal: i106
temporal: i107

metadescription 7649
modified: 2009-11-02T18:50:22+0300

Pop & Jazz Konservatorio
type: Rakennus
alternative: Oulunkylän Pop & Jazz opisto
alternative: Oulunkylän Pop & Jazz Konservatorio
is part of: i52
is part of: i7610
lat: 60.2073618635325
long: 24.9750868581491

Yleisökäymälä
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p61874
event: p5087
event: p5090
event: p90156
event: p5095
event: p68097
event: p5040
event: p5097
event: p143684
event: p55519
event: p5076
event: p44237
event: p121189
event: p5084
event: p5089
event: p77526
event: p5092
event: p117291
event: p5081
event: p5047
event: p5099
event: p90417
event: p5057
event: p30263
event: p5054
event: p5030
event: p5088
event: p5062
event: p5093
event: p5064
event: p5098
event: p5072
event: p5059
event: p74321
event: p48304
event: p79684
event: p91415
event: p5022
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: Yleisökäymälä C46
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Yleisökäymälä
lat: from POI
lon: from POI

Teuvan umpipihaiset talonpoikaistalot (Kentta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Teuvalla on säilynyt poikkeuksellisen monta perinteistä suomenkieliselle Pohjanmaalle tyypillistä umpipihamaista kokonaisuutta, jotka jakautuvat mies- ja karjapihaan. Teuvalla tilan kaksi asuinrakennusta, päärakennus ja usein lyhyempi syytinkitupa on rakennettu pihaan kulmittain. Talonpoikaistalo on pohjaltaan paritupainen ja puolitoista- tai kaksifooninkinen. Teuvan kirkonkylässä Latva-Komsin pihapiiri on hyvin säilynyt ja jaettu mies- ja karjapihaan. 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta peräisin olevat rakennukset ovat alkuperäisessä asussaan. Punamullattu puolitoistafooninkinen pohjalaistalo on rakennettu 1880-luvulla. Tilaan kuuluu tuulimylly ja tien toisella puolella sijaitseva kivinavetta. Kauppilan kylässä Teuvanjoen länsirantaa seuraavan tien varrella on Saksan, Ala-Peuran ja Laulajan tilat. Laulaja on ns. susipiha eli umpipiha, jossa kaksi asuinrakennusta on Teuvalle tyypillisesti L-kirjaimen tapaan kulmittain. Päärakennus on 1887 valmistunut, pohjaltaan paritupainen puolitoistafooninkinen pohjalaistalo ja kaksifooninkinen pikkutupa on rakennettu syytinkituvaksi. Ala-Peuran tila on sijainnut vielä 1840-luvulla jokirannassa. Pihapiiri käsittää puolitoistakerroksisen asuinrakennuksen 1750-luvulta ja ulkorakennusryhmän. Kentta, joka sijaitsee maisemallisesti merkittävällä paikalla Hakalantien ja Kaskistentien risteyksessä kirkonkylän itäpuolella, on tiettävästi ollut umpipiha, jonka lutin läpi on päässyt ajamaan pihaan. Päärakennus on 1800-luvulta, siirretty pihaan 1860-luvulla ja nykyiselle paikalleen 1910, jolloin sitä on myös laajennettu ja siihen on rakennettu kookas kuisti. Pikkutupa on siirretty toisaalle, samoin osa talousrakennuksista on purettu tai siirretty. Äystön kylässä Mäki-Laurilan ja Harjun tilaa ja niiden talouskeskuksia ympäröi avoin viljelysmaisema. Mäki-Laurilassa pihapiiri on lähes umpipihainen ja jaettu mies- ja karjapihaan. Kylätien toisella puolella on kaksi vilja-aittaa ja pitkä liiveri. Kulku miespihaan on perinteisesti porttilutin kautt…
alue: 62.491022375,21.768543341 62.491370764,21.767386269 62.491769966,21.766824987 62.491822940,21.767564474 62.491937806,21.770922035 62.491661363,21.770593916 62.491590901,21.770363268 62.491425206,21.769541879 62.491255657,21.769219228 62.491085035,21.768714714 62.491022375,21.768543341
historia: Teuvan vakituinen asutus sai alkunsa 1500-luvun jälkipuoliskolla Teuvajoen läheisyydessä. Ensimmäisiä taloja olivat Perttula, Komsi, Hakala, Nisula, Äystö, Peura ja Saksa. 1500-luvun lopulla Teuvalla oli noin 15 taloa. Vähitellen Teuvajoen rannat asutettiin Perälänseudusta Äystönluomalle. Isojako toteutettiin Teuvalla 1760-1790-luvulla. 1800-luvun loppuun mennessä jokivarteen oli muodostunut melko yhtenäinen peltojen ja niittyjen jatkumo ja myös pitäjän takamaat olivat asuttuja. Talojen lukumäärä oli lähes sata ja torppia oli yhtä paljon Teuvan itsenäistyessä Närpiöstä omaksi seurakunnaksi 1795. 1800-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin jatkunut uusjako vaikutti voimakkaasti alueen maisemaan ja rakennuskantaan. Tuolloin, etenkin 1900-1920-luvulla, asuin- ja ulkorakennuksia siirrettiin runsaasti muodostettuihin uusiin tiloihin. Jaon yhteydessä myös suurin osa pitäjän kantataloista siirrettiin kauemmaksi jokirannasta.
kunta: k846
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jakomäkivalssi
type: Kansanmusiikki
language: fin
spatial: i71
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i539
saveltaja: Kansansävelmä

Bulevardi 21
type: Osoite
alternative: Neuvostoliiton lähetystö
description: Neuvostoliiton lähetystö sijaitsi Bulevardi 21:ssä vuodesta 1922 vuoteen 1941. Tontilla sijaitsee nykyään valtion virastotalo.
is part of: i9415
is part of: Kamppi
is part of: i6626
is part of: i6687
lisätietoja: http://www.hs.fi/kaupunki/artikkeli/Neuvostoliitto+pommitti+l%C3%A4hetyst%C3%B6talonsa/HS20081116SI1KA0297h
lat: 60.1638527642438
long: 24.934385919439

Pro Carelia
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6442
temporal: i106
kirjoittaja: i3067

metadescription 447
modified: 2010-09-17T11:13:02+0300

metadescription 5262
modified: 2010-02-08T16:38:44+0300

Töölöntori
type: MuuPaikka
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1790391197044
long: 24.924158255086

metadescription 7551
modified: 2010-02-02T15:35:18+0300

Caliendo, G.
type: Muusikko

description: Katarina ja Carl-Magnus levähtävät tuokion nykyisen Siilitie 5:n kohdalla.
references: i9042
spatial: i7800

metadescription 5856
modified: 2010-09-17T11:06:33+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 9840
modified: 2012-05-14T15:45:01+0300

Kauvatsan kirkonseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sääksjärvestä Kokemäenjokeen laskevan viljavan Kauvatsajoen varrella kohoavalla Kauvatsan kirkonmäellä on yhtenäinen ryhmä pitäjän hallintoon 1900-luvun alussa kuuluneita rakennuksia. Kirkko, pappila, kunnantalo, lainamakasiini ja kolmen kantatilan rakennukset sekä kirkolle johtavan maantien vartta rajaavat talousrakennukset ja talonpoikaisrakennuksiin liittyvät viljelysmaat muodostavat kokonaisuuden, joka hyvin kuvastaa pienissä kirkonkylissä ennen sotia vallinnutta rakentamista. Länsitornillinen pitkäkirkko on valmistunut 1879. Rakennukseen liittyvät runkohuoneen korkuiset ristivarret. Julkisivukoristelu noudattaa aikansa kertaustyyliä. Kirkon vieressä on pappila, jonka uusrenessanssityylinen päärakennus on samanikäinen kuin kirkko. Kivinen lainamakasiini on vuodelta 1858. Kauvatsan entinen kunnantalo on 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Kirkonkylän muodostavan Yttilän kylämaiseman runko koostuu kirkon ja maantien ympärille keskittyneistä Yli-Kouhin, Uusi-Porran ja Yli-Reikon tilakeskuksista. Yli-Mikolan päärakennus on rakennettu 1879.
alue: 61.334429333,22.503859666 61.335128094,22.502742145 61.336061109,22.500138139 61.335062801,22.496834585 61.337150421,22.495180977 61.338132051,22.498094702 61.341273255,22.494475890 61.342240178,22.500633994 61.342875891,22.504071408 61.342442197,22.506305125 61.341323576,22.507353580 61.340066809,22.507844129 61.338876415,22.506684808 61.338398725,22.506160783 61.336558470,22.506155181 61.334960073,22.507015307 61.334429333,22.503859666
historia: Historiallisen ajan asutus levisi Satakunnassa viljelyyn sopivien jokilaaksojen varsille. Kokemäenjoen sivujoen kyläasutus alkoi keskiajalla. Uuden ajan alkupuolella, 1560-luvulla, Huittisten pitäjään kuuluneessa Yttilän kylässä oli viisi taloa. Kauvatsan ensimmäinen kirkko rakennettiin 1646 Rutunan tilan maille. Nykyiselle paikalle kirkko rakennettiin 1801, minkä jälkeen alkoi pitäjän hallintoon liittyvä rakentaminen kirkon ympärille. C.J. Heidekenin suunnittelema kirkko valmistui 1879.
kunta: k271
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Marja Itkonen-Kailan lapsuudenkodin osoite oli Topeliuksenkatu 9.
references: Isän huone
spatial: i7793

Amnell, Anna
type: Kirjailija
alternative: Pekkarinen, Pirkko
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx
lisätietoja: http://amnellanna.blogspot.com/

metadescription 8002
modified: 2009-12-14T14:52:45+0300

Museosilta (Enonkoesken silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 62.091202317,28.914622184 62.090488551,28.917288548 62.089901361,28.922213780 62.089015937,28.921254475 62.089648834,28.918961202 62.089967872,28.917144343 62.090652030,28.913990129 62.091202317,28.914622184
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k046
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Prisman liukuportaat väärin päin
type: Fakta
content: Miksi Viikin Prisman myymälän sisällä olevat "liukurullaportaat" ovat väärin päin. Eli alhaalta mennään ylös vasemmalta puolelta ja ylhäältä tullaan alas vasemmalta puolelta. Miksi siellä ei ole oikeanpuoleinen liikenne? Viikin Prismasta kerrotaan, että heidän on ollut pakko siirtyä "vasemmanpuoleiseen liikenteeseen" liukuportaissa sen jälkeen, kun rullaportaiden alaosassa sattui monta yhteentörmäystä. Vihannesosastolta ylöspäin pyrkivät ihmiset joutuivat aikaisemmin kulkemaan suoraan alaspäintulijoiden edestä päästäkseen ylöspäinkulkeviin rullaportaisiin.
language: fin
spatial: Viikin Prisma
temporal: i116

metadescription 6307
modified: 2010-09-17T11:17:16+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 943
modified: 2010-09-17T11:15:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

metadescription 8262
modified: 2010-02-02T14:24:07+0300

metadescription 4278
modified: 2010-09-17T11:24:19+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1004192~S9*fin

metadescription 64
modified: 2009-04-29T08:22:34+0300

Saarela, Mikko
type: Muusikko

Helsingin maalaiskunnan liitos
type: Fakta
content: Minä vuonna Helsingin mlk eli maalaiskunta liitettiin Helsinkiin? Vuoden 1946 alussa toteutettiin suuri alueliitos, jossa Helsingin maalaiskunta menetti väkirikkaimmat taajamansa, yhteensä 130 neliökilometriä, Helsingin kaupungille. Pääkaupunkiin liitettiin tuolloin muun muassa Haaga, Lauttasaari, Munkkiniemi, Pakinkylä eli Pakila, Oulunkylä, Malmi, Tapanila, Kulosaari, Laajasalo ja Huopalahti. Malmin myötä myös maalaiskunnan hallinnollinen keskus tuli osaksi Helsinkiä. Helsingin kaupungin länsi- ja pohjoisrajat asettuivat siis nykyiselle paikalleen vuonna 1946. Vuosaari liitettiin Helsinkiin 1.1.1966, jolloin pääkaupunki saavutti nykyisen kokonsa. Suuren alueliitoksen tai näkökulmasta riippuen ”alueluovutuksen” osittain riitaisistakin vaiheista voit lukea esimerkiksi seuraavista teoksista: Oiva Turpeinen, Timo Herranen ja Kai Hoffman: Helsingin historia vuodesta 1945 : 1 (1997). Pekka Ahtiainen ja Jukka Tervonen: Vantaan historia 1946-1977 (Gummerus 2002).
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1960-luku
temporal: i110

metadescription 6567
modified: 2010-02-02T18:05:27+0300

description: Kirkon arkkitehti
references: Tavio, Markus
spatial: i7483

metadescription 8856
modified: 2010-03-19T16:14:06+0300

Sörnäisten energiahuoltoalue
type: Tietokirja
language: fin
language: MuuKieli
language: swe
spatial: Suvilahden voimalaitos
spatial: i6399
spatial: i44
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i1106
temporal: i116
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: i108
kirjoittaja: Aalto, Laura

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7179
spatial: OTK, pääkonttori

Katri Helena
type: Muusikko

metadescription 7018
modified: 2010-01-19T15:03:33+0300

bibliographic citation: 'Valkoise liinat ja tuiman näköiset tarjoilijat tekivät niin suuren vaikutuksen, että oli helppo käyttäytyä kunnolla, siis hyvien tapojen mukaisesti, kuten aina tolkutettiin. Vieläkin Lehtovaarassa vallitsee samanlainen kunnioitusta herättävä tunnelma ja porvariston hillitty charmi.' (s.136 - 137)
references: i8759
spatial: i8510

Merisatamanranta
type: MuuPaikka
is part of: i35
lat: 60.1548037686596
long: 24.9484615522985

metadescription 9307
modified: 2010-06-16T11:06:07+0300

Villa Kaurila
type: Rakennus
is part of: i16
lat: 60.1909540957907
long: 24.888561878743

metadescription 6803
modified: 2010-02-04T16:41:32+0300

metadescription 7278
modified: 2010-02-02T15:32:25+0300

description: Leinosen veljesten operaatio Viinanen kohdistuu Museokadun KOP:iin.
references: i1578
spatial: i8508

Elias Lönnrotin Sammatti (Lammin talo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sammatin Haarjärven kylän alueella sijaitsee kolme Elias Lönnrotin, kansanrunouden kerääjän ja Kalevalan kokoonpanijan eriaikaista kotitaloa, lapsuuden koti Paikkarin torppa, vanhuudenkoti Lammin talo sekä 1862-1876 Lönnrotin kotina ollut Nikun talo. Sammatin kirkko liittyy Elias Lönnrotin elämänvaiheisiin ja hänet on myös haudattu Sammatin kirkkotarhaan. Paikkarin torppa on Elias Lönnrotin syntymä- ja lapsuudenkoti, joka senaatin 1889 tekemällä päätöksellä päätettiin säilyttää muuttumattomana muistona tämän suomalaisen suurmiehen varhaisvaiheista. Torppa sijaitsee Haarjärven kylässä Valkjärvestä nousevan rinteen yläreunassa. Se on tyypillinen lounaissuomalaisen pieneläjän asunto. Rakennus on säilynyt 1800-luvun alun asussa maalaamattomana ja malkakattoisena. Torpan pihapiiriin kuuluu myös 1800-luvun alkupuolelta oleva aittarakennus ja entinen vahtimestarin asunto. Paikkarin torppa on ensimmäinen kansallisen muistomerkin aseman saavuttanut merkkimieskoti ja nykyään Museoviraston hallinnassa oleva museo. Niku on yksi Sammatin Haarjärven kylän kantatiloista. Tilakeskus sijaitsee korkealla mäellä kylän peltoaukean eteläpuolella, lähellä Paikkarin taloa. Elias Lönnrotin aikana kaksikerroksiseksi ja 15 huonetta käsittäväksi muutetun päärakennuksen runko on mahdollisesti peräisin 1780-luvulta. Rakennuksen sisätiloja on muutettu, mutta sen ulkoasu on säilynyt 1800-luvun asussa. Kallioinen pihamaa on muutettu puutarhaksi Lönnrotin aikana. Pihapiiriin kuuluvat ulko- ja talousrakennukset ovat uudempia ja peräisin 1900-luvulta. Lammin 1846 rakennettu tilakeskus päärakennuksineen sijaitsee erillään Haarjärven kylän muista kantatiloista ja viljelymaisemasta, pienen peltoaukean länsipuolisella mäentöyräällä. Pihapiiriin kuuluu myös piharakennus Lönnrotin tyttärille rakennettu "Paratiisi". Museona toimivan Lammin talon omistaa Suomen Kulttuuriperinnön säätiö ja sen päärakennus on kunnostettu 1800-luvun lopun asuun. Sammatin kirkonkylän keskustassa sijaitsee pieni, paanukattoinen j…
alue: 60.369784037,23.751212130 60.369893856,23.750441186 60.370323269,23.750630476 60.370198010,23.751626230 60.369784037,23.751212130
historia: Elias Lönnrot syntyi Paikkarin torpassa 1802 ja kuoli Lammin talossa 1884. Paikkarin talon alunperin Valkjärvi-niminen torppa perustettiin Haarjärven kylän yhteismetsään 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, jolloin Elias Lönnrotin isä, pitäjänräätäli Fredrik Johan Lönnrot tuli sinne torppariksi. Elias Lönnrot syntyi torpassa ja muutti sieltä 1814 lähtiessään Tammisaareen kouluun. Valtio osti torpan 1880-luvulla säilytettäväksi kansallismuistona. Torpan pihapiiriin rakennettiin 1926 vahtimestarin asunto, joka toimi aluksi myös matkailijakotina. Haarjärven Nikun talon Elias Lönnrot osti 1859 jäätyään 1862 eläkkeelle Helsingin yliopiston suomenkielen ja kirjallisuuden professorin virasta. Nikun talo on pitkäaikaisin Lönnrotin Sammatin kodeista. Vuonna 1876 hän myi tilan Uno Cygnaeukselle. Lönnrot osti Nikun rajanaapurina olevan Lammin talon 1869 ja vietti siellä viimeiset elinvuotensa 1876-1884. Lammin tila on ns. kruunun uudistila, joka muodostettiin 1840 Haarjärven kylän jakamattomista metsämaista. Elias Lönnrot laajensi paritupaa rakennuttamalla siihen eteisen, makuuhuoneen, ruokasalin sekä muuttamalla tupakamarin työhuoneeksi. Salin takana olleet kamarit siirrettiin muualle 1899. Myös "Paratiisi" siirrettiin muualle, mutta tuotiin 1980-luvulla takaisin Lammin talon pihapiiriin. Sammatin puukirkko rakennettiin 1700-luvun puolivälissä. Kirkon sisäasu on peräisin 1879 tehdystä korjauksesta. Kirkko korjattiin 1954 arkkitehti Paavo Riihimäen johdolla. Kirkkotarhan kiviaitaan liittyvä kellotapuli vuodelta 1763 on yksinkertaistettu variaatio lounaissuomalaisesta tapulista. Lönnrotin oppineisuus ja avarakatseisuus vaikutti siihen, että Sammattiin perustettiin jo 1863 kunnallinen kirjasto ja 1867 kansakoulu, molemmat ensimmäisten joukossa maassamme. Lönnrot ajatteli myös kotiseutunsa tulevaisuutta jälkisäädöksessään, mikä johti Elias Lönnrotin emännyyskoulun toiminnan alkamiseen 1897.
kunta: k444
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Jumalan selän takan
type: Dekkari
language: fin
spatial: i37
spatial: i34
temporal: i116
kirjoittaja: Nykänen, Harri
lisatietoa: Murhatapaus Suomessa ulottaa lonkeronsa kolmeen maahan ja aiheuttaa tapahtumien vyöryn, joka vaatii sekä uhreja että uhrauksia – niin syyllisiltä kuin viattomiltakin. Komisario Ariel Kafka on juuri palannut kesälomalta takaisin töihin, kun hän saa tutkittavakseen varakkaan yrittäjän murhan. Mies on Arielin entisen tyttöystävän isä, juutalaisseurakunnan arvostettu jäsen. Tutkimukset ovat hyvässä vauhdissa, kun Arielille tarjotaan erikoiskomennusta Supoon. Ariel suostuu, koska murhan jäljet viittaavat Helsingin juutalaispiireihin, Israeliin sekä Tel Avivissa asuneeseen suomalaisrikolliseen, joka on Supon seurannassa. Tämä entinen palkkasoturi on palannut keväällä Helsinkiin ja perustanut auto- ja venekemikaalien maahantuontiliikkeen. Supo uskoo, että kyse on jostakin suuresta. Israelissa jäljet johtavat suoraan yhteiskunnan huipulle ja tutkinnan edetessä Ariel joutuu tilanteeseen, jossa vastakkain ovat kansainvälisten asioiden lisäksi hänen oma moraalinsa ja läheistensä tulevaisuus.

apteekit
created: 2012-05-30T07:32:09.568+00:00
modified: 2012-05-30T07:32:09.868+00:00
preferred label: pharmacies @en
preferred label: apotek @sv

metadescription 9567
modified: 2011-03-14T13:08:31+0300

description: Päähenkilö Viktor Kärpän asuinpaikka.
references: Ystävät kaukana
spatial: i72

Häippästään Helsinkiin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i502
saveltaja: i9212

Pannukakku
type: MuuPaikka
is part of: i44
lat: 60.1809533632361
long: 24.9619615159218

Carlsron huvila
type: AreaOfInterest
kuvailu: Carlsro on Pohjanmaan rannikkokaupunkien merenkululla ja laivanvarustuksella vaurastuneen liikemiehen 1800-luvun loppupuolella rakennuttama suurhuvila. Carlsron huvila sijaitsee Suurjärven rannalla noin viisi kilometriä Kristiinankaupungista pohjoiseen. Huvila edustaa Suurjärven rantojen 1800-luvun lopun huvilakulttuuria. Nykyisin museona toimiva puinen kertaustyylinen suurhuvila on koristettu rikkailla puuleikkauksilla ja pilasterein sekä voimakkaasti korostetulla kerroslistalla. Rakennuksen ulkohahmoa leimaa korkea, jyrkkä satulakatto sekä sitä koristavat suippopäiset kattoikkunat.
alue: 62.312584127,21.375503583 62.313754110,21.373536481 62.314561987,21.376567885 62.314708744,21.377865030 62.314579574,21.379324266 62.313453048,21.380675950 62.312584127,21.375503583
historia: Kristiinankaupunkilainen kauppaneuvos ja laivanvarustaja Carl Alfred Carlström rakennutti huvilansa Suurjärven rannalle 1896. Varakkaat kaupunkilaiset rakennuttivat tuohon aikaan järven rannoille ylellisiä kesähuviloita. Kauppaneuvos Carlströmin huvila sai nimen Carlsro. Carlsro myytiin irtaimistoineen 1910 ja se toimi kesähotellina 1922 - 1945. Huvilan omistanut Suomen Matkailuyhdistys myi sen 1960, jonka jälkeen huvilasta tehtiin museo. Museotoiminta siirtyi 1989 Carlsron museosäätiön ja 2002 Kristiinankaupungin museotoimen hoitoon.
kunta: k287
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

kohtaa ajassa
type: ObjectProperty
domain: Time
label: meets in time @en
range: Time
sub property of: related

description: Perheen kesäpaikka oli Hålvikissa.
references: i7737
spatial: Kaitalahti

Karu keikka
type: Dekkari
language: fin
relation: i7790
spatial: i9399
spatial: Sweet Love, ravintola
spatial: i9398
spatial: Isokaari 11
spatial: i8108
spatial: Sisäministeriö
spatial: Mechelininkatu 10
temporal: i116
kirjoittaja: i2479
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Salpalinja (Puumalantie)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 61.472552323,28.298517667 61.473107651,28.298572981 61.473527736,28.299849428 61.471529898,28.310143395 61.469714469,28.315925188 61.469152315,28.322969579 61.467453301,28.327803166 61.465419215,28.332944434 61.464977598,28.333893719 61.464241269,28.333410359 61.463903144,28.332460139 61.463201418,28.328428914 61.463811432,28.327615839 61.464985931,28.329391024 61.466810434,28.325645801 61.466940405,28.323392231 61.467844653,28.316324705 61.470093255,28.310260594 61.471097511,28.303750438 61.472552323,28.298517667
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k623
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7180
modified: 2010-02-04T16:47:20+0300

Kalevankatu 56
type: Osoite
is part of: Kamppi
lat: 60.1625520139515
long: 24.9252010171675

Suhonen, Pekka
type: Kirjailija
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Meritullintori
type: Kaupunginosa
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1701170616346
long: 24.9586966262241

metadescription 7514
modified: 2010-02-04T16:47:37+0300

metadescription 2364
modified: 2010-09-17T11:01:03+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1741600~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1806657~S9*fin

Porthaninkatu 17
type: Osoite
is part of: i6587
is part of: Kallio
is part of: i41
lat: 60.1840874807818
long: 24.9555141864233

Anjalan historiallinen ympäristö (Anjala)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kymijokeen liittyvällä Anjalan kulttuurimaisemalla on merkittävä asema kartanolaitoksen muotoutumisessa, valtakunnan sotahistoriassa sekä varhaisen suurteollisuuden syntypaikkana. Anjalan kartano sijaitsee Kymijoen rannalla, Ankkapurhan kosken alapuolisen suvannon rannalla. Ankkapurhan kivikautinen asuinpaikka on merkkinä seudun pitkästä asutushistoriasta. Kymijoen asema Ruotsin ja Venäjän rajajokena 1700-luvulla on jättänyt jälkeensä sekä ruotsalaisten että venäläisten rakentamia linnoitteita ja varustuksia alueelle (ks. myös erillinen kohde Kymijoen rajalinnakkeet). Anjalan kartanon kaksikerroksinen päärakennus on 1790-luvun lopulta tai 1800-luvun alusta edellisen tuhouduttua ns. Kustaan sodassa 1789. Ruotsalaisen uusklassismin vaikutus näkyy sen lakonisissa ja jäsentelemättömissä julkisivuissa. Pääsisäänkäynnin eteen rakennettu pylväikkö ja parveke ovat museoksi muutetun päärakennuksen restauroinnin ajalta. Anjalan kartano kuuluu ajallisesti ja tyylillisesti samaan kartanorakennusten ryhmään kuin Kauttuan ruukin päärakennus, Hakoinen ja Kirkniemi. Muusta Anjalan kartanon vanhasta rakennuskannasta on säilynyt 1840-luvulta kiviset navetta, maitokeittiö ja viljamakasiini, kaksi väentupaa, lato ja riihi. Vanhan kartanoalueen maista on muodostettu Anjalan maatalousoppilaitos, jonka uudisrakennukset sijaitsevat kartanon entisen puutarhan alueella. Anjalan kartanokulttuuria rakennuksineen, laajoine viljelyksineen ja koivukujineen edustavat vanhat Wrede-suvun kartanot Anjalan kartano, Rabbelugn (Takamaa), Wredeby ja Rauhamaa. Anjalan rälssistä 1805 erotettuun Takamaan kartanoon johtaa puolitoista kilometriä pitkä koivukujanne, jossa entiset peltolohkojen rajat on merkitty kuusilla. Päärakennus on valmistunut 1820. Wredeby, jonka kaksikerroksinen mansardikattoinen päärakennus on valmistunut 1815, on erotettu kantatilastaan 1800-luvun alussa. Rauhamaa on tullut Wredebyn ulkotilaksi 1866. Anjalan kartanon läheisyydessä on 1756 valmistunut Anjalan ristikirkko, jonka rakennus…
alue: 60.690452353,26.813141649 60.690979236,26.808852432 60.689674727,26.807915108 60.688825935,26.807825964 60.688840512,26.807039967 60.688359360,26.807042855 60.688344922,26.806061818 60.688799806,26.805894650 60.688633664,26.804556070 60.690147034,26.802765712 60.691674233,26.802022616 60.692529646,26.802453155 60.693996034,26.806029697 60.695186527,26.804790337 60.695836570,26.803586509 60.697183552,26.800691938 60.698514679,26.797797374 60.699482311,26.796396565 60.700371538,26.795742342 60.701213983,26.795607231 60.702804790,26.796278230 60.702265299,26.796995225 60.701631894,26.798653395 60.699410346,26.801424113 60.699093639,26.802269320 60.698904614,26.803438011 60.698716235,26.805060701 60.698768543,26.808271135 60.699042162,26.810604562 60.699282050,26.811576146 60.699584847,26.812093194 60.701541064,26.812665566 60.702080637,26.812013801 60.702509217,26.811589552 60.703032211,26.810386331 60.705192582,26.809205820 60.705466095,26.811474909 60.704762002,26.811569083 60.700992052,26.815056681 60.699804009,26.814952958 60.699018817,26.813469895 60.698451896,26.813253128 60.697695773,26.813698239 60.696285880,26.816160422 60.690882787,26.816573499 60.689991890,26.813691987 60.690452353,26.813141649
historia: Kymijoen keskijuoksu asutettiin pysyvästi 1400-luvun aikana ja raja Hämeen ja Viipurin läänin talonpoikien välillä vakiintui jo keskiajalla kulkemaan Kymijoen Ankkapurhan kautta. Kustaa Vaasan aikana 1550-luvulla Ankkapurhan kalaisaan koskeen rakennettiin kruunun kalapatoja. Anjalan kylään, Ankkapurhan kosken läheisyyteen muodostettu säteri sai vahvistuksen 1630. Säterin perustaja Gertrud von Ungern oli saanut maaomaisuutta, kun hänen miehensä Henrik Wrede uhraten oman henkensä pelasti kuningas Kaarle IX:n 1605 Kirkholman taistelussa lähellä Riikaa. Leski sai useita tiloja palkinnoksi miehensä urheudesta. Anjalan kartano oli osa valtavaa Anjalassa, Elimäellä, Mäntsälässä ja Porvoossa sijainnutta maaomaisuutta. Kartanosta muodostui Wrede-suvun pääkartano, joka pysyi suvun hallussa vuoteen 1837. Pikkuvihan päättäneen Turun rauhan 1743 jälkeen Kymijoki toimi Ruotsin ja Venäjän välisenä rajajokena aina vuoteen 1809 saakka. Kymijoen länsiranta ja Anjala jäivät Ruotsin puolelle. Kymijoen ylityspaikkojen puolustustusta ryhdyttiin suunnittelemaan ja Anjalan kartanon eteläpuolella vanha itään Kymijoen yli johtanut maantie varustettiin. Myös jokea seurailevan, Anjalan kirkonkylältä pohjoiseen Ummeljoen ja Värälän kylien kautta kulkevan maantien suojaksi rakennettiin 1780-luvulla varustuksia ja sotatie. Kymijoen ylityspaikkojen puolustaminen huomioitiin uudelleen Salpalinjan rakentamisessa 1940-luvulla. Anjalan kartanoon johtavan tien itäpuolella sijainneen Anjalan kappeliseurakunnan ensimmäisen, 1690-luvulla rakennetun kappelin kivijalka tuhoutui osittain viime sotien taistelu- ja yhteyskaivantoja kaivettaessa. Ruotsin Kustaa III käynnisti 1788 ns. Kustaan sodan, jolla pyrki saamaan takaisin Venäjälle Turun rauhassa menetettyjä alueita. Sodan aikana Anjalan kartanolla oli merkittävä osa 1788 allekirjoitetussa ns. Anjalan liittokirjassa, joka oli 113 ruotsalaisen ja suomalaisen upseerin allekirjoittama vetoomus Venäjän sodan lopettamiseksi. Anjalan vanha kartanorakennus paloi …
kunta: k286
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Premium bananas
type: Dekkari
description: Värikäs dekkari, jonka pääosissa heiluu joukko erilaisia persoonia ja banaanilaatikollinen kokaiinia.
language: fin
spatial: i9565
spatial: i74
spatial: Kallio
spatial: Iso Roobertinkatu
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Rantala, Jari Olavi
lisatietoa: Helsingin helteinen elokuu 1990. Hukkateille joutunut kokaiinilasti yhdistää veitsen vilahduksessa nuoren juppiniljakkeen, lyhytpinnaisen lapsuudenystävän, paksunahkaisen piripään, herkänkarhean poliisipsykologin, alakuloisen venäläisgangsterin ja mieheensä kyllästyneen edustusvaimon. Ride, Skrode, Miro, Ylikoski, Maisa ja Aleksei joutuvat kujanjuoksuun, jonka ratkaisu on tuskin onnellinen, ainakaan kaikille. Paha maa- ja Käsky-elokuvien käsikirjoittajana mainetta saaneen Rantalan ammatti näkyy Premium Bananasissa; teksti kulkee kuin pikajuna spiidissä ja on täynnä lukijaa addiktoivia koukkuja. Premium Bananas on rikostarina, jossa on tippa Tarantinoa, hippunen Joensuuta ja runsaasti Rantalaa. (www.wsoy.fi)

metadescription 7774
modified: 2010-02-02T15:40:09+0300

metadescription 312
modified: 2010-09-17T11:12:24+0300

Helsingius, Barbara
type: Muusikko

Rundi stadis välil snadis
type: Tietokirja
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: i46
spatial: i44
spatial: i7170
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i5218

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7911
spatial: i8721

bibliographic citation: 'Jäänmurtaja oli kuullut, että Hesperiankadulla asui hevoskastanja, joka varisteli oksiltaan hölynpölyä ja sai kaupungin nauramaan.'
description: Ratikka jatkaa matkaansa jäänmurtajien perässä Töölöön.
references: Karkausyön ratikkamatka : lastenkirja Helsingistä
spatial: i22

description: Käynti Helsingin tehtaissa 1889-artikkeli: Vilh. Andstenin kaakelitehdas
references: i4694
spatial: Andsténin fajanssi- ja kaakelitehdas

Viikki
type: Kaupunginosa
lat: 60.220024531152
long: 25.0125506238597

Ekelund, Hilding
type: Arkkitehti
spatial: i7493
spatial: i7842

metadescription 8225
modified: 2009-12-30T14:07:49+0300

metadescription 5721
modified: 2010-09-17T10:57:25+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

metadescription 27
modified: 2009-04-29T08:22:45+0300

bibliographic citation: "Meillä on raittiusaine. Kirjoitan opettavaisen tarinan, jossa isännät juovat sahtia juhannusyönä ja hukkuvat sitten venematkalla. Enkka antaa arvosanan 9, mutta kirjoittaa punakynällä huomautuksen: 'Sahti ei ole alkoholijuoma, se tulee ruotsin sanasta saft, sen sijaan kilju on alkoholia.' Minä viittaan innokkaasti: - Kyllä opettaja nyt on väärässä, meidän isä on kertonut olleensa monta kertaa juovuksissa sahdista!" (s. 181)
description: Katriina Rinne kuvaa koulunkäyntiään luvussa "Tyttönorssi".
references: i8140
spatial: i6468

Seestan kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Seestan kartanon päärakennus on edustava esimerkki hyvin säilyneestä empirekauden kartanoarkkitehtuurista niin ulkoasultaan kuin interiööriltäänkin. Varsin leveärunkoista, poikkipäädyllistä päärakennusta kattaa päistään aumattu satulakatto, joka luo vaikutelman mansardikatosta. Julkisivujen arkkitehtuuri lunetti-ikkunoineen, vuorausdetaljeineen ja päätykolmioineen on leimallista empirekaudelle. Kiinteä sisustus käsittää alkuperäisiä kaakeliuuneja ja empireprofiloituja kaksoisovia. Pääsisäänkäynnin pylväikkö on arkkitehti Jarl Eklundin 1940-luvulla suunnittelema. Päärakennuksen lisäksi pihapiirissä on kaksikerroksinen työväenkasarmi. Talousrakennukset muodostavat oman kiinteän ryhmänsä pellon reunassa. Rakennuskanta on peräisin 1800-luvulta. Kartanoon liittyy laaja luonnonpuisto Kivijärven rannalla.
alue: 61.040864247,25.843865574 61.039337697,25.842068820 61.036914078,25.837973771 61.036137906,25.836193673 61.036118909,25.833993850 61.036583026,25.830229072 61.036782378,25.828849020 61.038283674,25.830144577 61.040815595,25.832077897 61.041989004,25.833342298 61.042768875,25.835536757 61.043726604,25.838748603 61.043882652,25.840922413 61.043685326,25.842564024 61.043544299,25.844595982 61.042499815,25.844808372 61.041592638,25.844993921 61.040864247,25.843865574
historia: Seestan kartano on 1660-luvulta periytyvä ratsutila. Nykyiselle paikalle kartano rakennettiin isonvihan jälkeen 1730-luvulla. Kenraali, Suomen upseerikoulutuksen perustaja, Yrjö Maunu Sprengtporten asui Seestassa 1782-1790, jolloin hän teki suunnitelmia sekä päärakennusta että puistoa varten. Rakennussuunnitelmat keskeytti Ruotsin ja Venäjän välille syttynyt sota ja syyte maanpetturuudesta, joka johti Sprengtporttenin maastapakoon. Kartano siirtyi Ehrnroothin suvulle ja nykyinen päärakennus rakennettiin 1820-luvun aikana. Kartanon suunnitteluun 1820-luvulla on liitetty A.F. Granstedtin sekä G.R. Jürgensohnin nimet - toteutus kuitenkin vastaa Jürgensohnin piirustuksia. Työväen asunnoksi rakennettu kaksikerroksinen asuinrakennus valmistui 1848, perusteellinen sisätilakorjaus tehtiin 1934. 1990-luvun alussa tehdyn kunnostustyön yhteydessä salitiloihin palautettiin alkuperäistä vastaavat seinä- ja kattomaalaukset.
kunta: k532
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Suoraan hevosen suusta
type: Dekkari
language: fin
spatial: i9811
spatial: i9812
spatial: i9810
spatial: i7347
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2152
lisatietoa: 1990-luvun alussa suuri ja mahtava valtiokokeilu Neuvostoliitto oli tullut tiensä päähän. Se ei tietenkään tarkoittanut Venäjän poliittisten ja sotilaallisten intressien vähenemistä Suomessa. Sotilastiedustelupalvelu GRU teki vakoilijoineen parhaansa ottaessaan mittaa suomalaisesta vastavakoilusta. Helsinki tunnettiin kylmän sodan aikana vilkkaana vakoilukeskuksena, mutta keskustan alla kulkevat sokkeloiset kauppatunnelit eivät ole menettäneet merkitystään varjostajien eksytystoimissa sen jälkeenkään. Tämä ei ole poikien seikkailukertomusta, vaan diplomatian varjoisamman puolen arkipäivää. Vuosikymmen puolivälissä Suomeen saapuu uusi sotilasasiamies. Nuori ja fiksunoloinen majuri ohjataan perheineen Töölöön mukavasti asustelemaan. Tehtaankadulla kokenut ja sympaattinen esimies ymmärtää vakoilutehtäviin saapuneen, vielä hämmentyneen tulokkaan epävarmuutta uusien läntisten haasteiden edessä. Kaiken takana leijuu vanhan tutun, Viktor Vladimirovin isällinen, mutta oman synkän historiansa kanssa elävä hahmo. Majurin pasmat kuitenkin sekaantuvat nuoruudenrakkauden ilmestyessä mukaan kuvaan, ja onpa suomalaisilla kollegoillakin yllättävä strategiansa majuriparan ja hänen maanmiestensä pään sekoittamiseksi. Jukka Parkkarin romaanimuotoon laatiman lähihistorian vakoilukuvauksen nimi Suoraan hevosen suusta tarkoittaa ilman välikäsiä saatua korkean tason tietoa. Tietoa Parkkarilla itselläänkin on. Kansan Uutisten journalistisesti arvostetun Viikkolehden pitkäaikainen toimituspäällikkö ja päätoimittaja hämmentää poikkeuksellisella yhdistelmällä: johtavan vasemmistolehden sotilasansiomitalilla palkittu toimittaja ja yli puoluerajojen arvostettu lähihistorioitsija. Parkkari on julkaissut Juha Ruusuvuoren kanssa myös parodisia romaaneja suojelupoliisin etsivä Usko Kyykän seikkailuista sekä tehnyt käsikirjoituksia Timo Mäkelän sarjakuviin. (www.sarjakuva.com)

metadescription 3409
modified: 2010-09-17T11:21:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1077919~S9*fin

Katajamäki, Timo
type: Kirjailija

description: Mäki tapaa Liisan Kulosaaren Casinon terassilla.
references: Pimeys odottaa
spatial: i8298

metadescription 8485
modified: 2010-02-03T15:55:06+0300

Lohtajan kirkko ja pappila (pappila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lohtajan kirkko ja pappila vanhan Pohjanmaan rantatien varrella ovat hyvin säilyneitä kirkollisia ympäristöjä. Pappila on pappila-arkkitehtuurimme merkittävimpiä rakennusmuistomerkkejä. Lohtajan puukirkko on kylän visuaalinen keskipiste. Se on muodoltaan tasavartinen ristikirkko, jossa on täyskorkeat kulmaulokkeet. Ovien edessä on pienet eteishuoneet. Jyrkkälappeisen paanukaton keskellä on kahdeksankulmainen lanterniini. Ulkoseinissä on 1800-luvun lopulle tyypillinen vaaka ponttilautaverhous. Alttariseinän peittää Mikael Toppeliuksen 1770-1774 välisenä aikana maalaama kolmiosainen alttaritaulu. Kaarevalinjainen saarnastuoli kaikukatoksineen on peräisin seurakunnan edellisestä kirkosta. Pohjalaistyyppisen renessanssitapulin seinustalla on Puu-Pietariksi kutsuttu papinasuinen vaivaisukko. Kirkonkylän ulkopuolella Lohtajanjoen rannalla sijaitsevaan seurakunnan kirkkoherran pappilaan johtaa koivukujanne peltojen halki pihapiirin länsilaitaa rajaavan solallisen luhtiaitan kautta. Kookas, korkealla kivijalalla varustettu päärakennus puutarhoineen on kuusiaitojen reunustaman pihan eteläreunalla.
alue: 64.033080428,23.514048675 64.032764266,23.514850452 64.032543227,23.515614982 64.032148100,23.518142907 64.031113696,23.518256933 64.030196171,23.518356542 64.029519061,23.518147028 64.029126434,23.518165938 64.029171897,23.515516202 64.030127662,23.512677348 64.030974673,23.510951730 64.031485381,23.511588606 64.031872650,23.512173011 64.032558508,23.513224865 64.033080428,23.514048675
historia: Lohtaja, joka oli kuulunut Pietarsaaren emäpitäjästä eronneeseen Kokkolaan vuodesta 1467, erotettiin omaksi seurakunnakseen 1578. Puukirkko on seurakunnan neljäs kirkkorakennus, joka rakennettiin kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla 1768-1769. Kirkko uudistettiin perusteellisesti 1905-1907, jolloin se vuorattiin sisältä ja ulkoa sekä ikkunat laajennettiin ja penkit uusittiin. Kirkon sisätila ja ikkunat palautettiin alkuperäiseen asuunsa 1955-1956 Thorvald Lindqvistin johdolla. Lohtajan tapuli rakennettiin 1734 ja siirrettiin nykyisen kirkon rakennusvaiheessa nykyiselle paikalleen. Tapuli uudistettiin 1910. Lohtajan pappila rakennettiin vanhalle pappilan paikalle kirkkoherra Johan Snellmanin aikana, ja se oli sisustustöitä vaille valmiina 1804. Pappilan keskeissaliratkaisuun perustuvan pohjakaavan sommitteli Himangalla Anders Roosin palveluksessa toiminut kirjanpitäjänä Blomström. Rakentamisesta vastasi kirkkoisäntä Erkki Jukkola. Lasikuisti valmistui 1800-luvulla. Pappilassa tehtiin Krister Korpelan suunnittelema peruskorjaus 1964-1965. Lohtajan pappilassa oli Suomen sodan aikana Klingsporin johtama ruotsalaisten joukkojen päämaja ja pappilassa solmittiin sodan aselepo 29.9.1808.
kunta: k272
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: makasiini
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8819
modified: 2010-09-17T11:28:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1393152~S9*fin

metadescription 1022
modified: 2010-11-18T18:02:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1712784~S9*fin

Topeliuksenkatu 3 B
type: Rakennus
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1802687260384
long: 24.9225727803683

Tuomiokirkko
type: Kirkko
alternative: Suurkirkko
alternative: Nikolainkirkko
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1703566095639
long: 24.9521672637457

metadescription 8721
modified: 2010-02-17T15:45:52+0300

Rantaravintola
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Salve, ravintola
spatial: Hietalahdenranta
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: Salmi, Vexi

description: Munkkivuoren ala-asteen 6. luokan oppilaita
references: i6763
spatial: i6759

metadescription 9196
modified: 2010-06-03T17:10:23+0300

bibliographic citation: "Äiti halusi leivoksen. Isän mielestä ne olivat kalliita ja vain vehnäjauhoja, sokeria ja rasvaa sekaisin. Ne ovat niin kauniita!"
description: Perhe nauttii leivokset kahvilassa. Tietoiskussa valaistaan aleksanterinleivoksen ja runebergintortun taustoja sekä Bulevardilla näkyvää jugendtyyliä.
references: i9806
spatial: i8766

Aleksanterin hambo
type: Kansanmusiikki
language: eng
spatial: i6626
temporal: i116
esittaja-musiikki: i131
saveltaja: i6662

OTK, pääkonttori
type: Rakennus
alternative: Osuustukkukauppa, pääkonttori
is part of: i44
lat: 60.1852884353988
long: 24.9614263414749

Mustasaari
type: MuuPaikka
is part of: Lehtisaari
is part of: i9404
lat: 60.1723156536885
long: 24.8686385649318

description: Kiusattujen Lehikoisten omakotitalo on Marjaniemessä Niittyrannan varrella.
references: i1573
spatial: Marjaniemi

metadescription 8981
modified: 2010-04-08T10:52:30+0300

Kappeli 160 vuotta
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6723
temporal: i105
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i115
temporal: i108
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i114
temporal: i106
temporal: i107

Nummijärven kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nummijärven 1930-luvun pienen puukirkon ja kellotapulin historisoivassa arkkitehtuurissa on jatkettu kansanmestarien rakentamien kirkkojen perinteitä ja sovellettu niiden muotokieltä. Kirkko on myös osoitus rakennuttajayhteisönsä ponnisteluista oman kirkon aikaansaamiseksi. Pohjanmaan jokilaaksoista syrjään jäävä Nummijärvi sijaitsee vedenjakaseudun suo- ja metsäaluetta halkovalla Nummikankaalla, joka on osa laajempaa Pohjankangasta. Järven itärannalla oleva kirkkomaa rajautuu maantiehen, joka noudattaa keskiaikaisperäisen Kyrönkankaantien linjausta. Suorakaiteen muotoisen pitkäkirkon toiseen pitkään sivuun liittyy runkohuonetta matalampi siipirakennus, jossa on sakaristo ja kirkkosaliin avattavissa oleva seurakuntasali. Kirkossa on jyrkkälappeinen päistään aumattu paanukatto. Vaaleaksi maalattuja pystylaudoitettuja seiniä jäsentävät segmenttikaariset ikkunat. Tunnelmallisen perinteellisessä kirkkosalissa on kaartuva lautaholvi ja valkoiseksi maalatut hirsiseinät. Kuoriosa on korostettu. Alttarisommitelmaan kuuluu alttarikaappi sekä sen etulevyssä olevat alfa- ja omegakirjaimet. Kattokruunut ja seinälampetit on saatu lahjoituksina. Kirkkoon liittyvä maantien laidassa oleva erillinen kellotapuli noudattelee yksinkertaisissa muodoissaan ruotsalaistyyppistä alaosastaan laudoitettua pukkitapulia.
alue: 62.286273223,22.443223109 62.287201749,22.443150726 62.287237158,22.444956203 62.287174375,22.444982909 62.286922135,22.445055179 62.286359483,22.445123362 62.286273223,22.443223109
historia: Kauhajoen kirkonkylästä lähes kolmenkymmenen kilometrin päässä sijaitsevan Nummijärven asukkaat anoivat 1929 valtioneuvostolta maapalstaa hautausmaata ja rukoushuonetta varten sekä 600 rakennuspuuta rukoushuoneen rakennustarpeiksi. Kirkkovaltuuston puollon jälkeen valtio luovutti maa-alan. Nummijärven kirkko kellotapuleineen valmistui kyläläisten rahoittamana ja rakennuttamana 1934. Suunnitelmat laati arkkitehti Matti Björklund (myöh. Visanti), joka suunnitteli myös sankarihautausmaan muistomerkin. Kirkossa tehtiin 1984 kunnostus, jonka suunnittelijana oli Matti Visannin poika, arkkitehti Markus Visanti yhdessä vaimonsa Irmeli Visannin kanssa.
kunta: k232
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kellotapuli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Topelius kuvaa keisari Nikolai I:n ja keisarinna Aleksandra Feodorovnan vierailua Helsingissä 1833 sekä keisarin vierailua 1854 kirjan luvussa "Keisarivierailuja".
references: i4891
relation: Nikolai I

bibliographic citation: "Täällä Vallgårdissa mäntyä, sekametsää./ mistä lypsykarjaa/ jo kaupungin portille takaisin ajetaan./ Täällä suosilmäkkeitä,/ notkoja, ummehtuneen kaatopaikan huuruja,/ avoimia viemäriojia, lavantautilätäköitä,/ joiden takia seudun ainoa lääkäri/ väsyneenä istuu liikkumatta tuolissaan." (s. 9, runosta Iltarusko)
references: i1132
spatial: i46

metadescription 7143
modified: 2010-02-18T11:39:27+0300

metadescription 299
modified: 2010-09-17T11:12:21+0300

Lindqvist, Selim A.
type: Arkkitehti
spatial: Hamstern
spatial: i7285
spatial: i7258
spatial: i6957
spatial: Ravintola Klippan
spatial: Vallilan raitiovaunuhallit
spatial: i7252
spatial: i7262
spatial: Malmin siunauskappeli
spatial: i6551
spatial: i7251
spatial: Lundqvistin liiketalo
spatial: Suvilahden voimalaitos
spatial: Ravintola Fennia
spatial: Villa Meriharju
spatial: Maitokeskus
spatial: i7239
spatial: i7261
spatial: i7259
spatial: Villa Kivi
spatial: i7257
spatial: i7214
spatial: i7250
spatial: i7253
spatial: i7249

metadescription 2327
modified: 2010-09-17T11:01:06+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1731440~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1764048~S9*fin

Ankkuli
type: Muusikko
alternative: Kari Peitsamo ja Ankkuli

metadescription 9432
modified: 2010-10-14T13:46:12+0300

Kipparlahden venesatama
type: MuuPaikka
is part of: i79
lat: 60.1905961515333
long: 25.0218128234233

Strömforsin ruukkiyhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Strömforsin ruukki on kokonaisilmeeltään ja rakennuskannaltaan maan parhaiten säilyneitä ruukkiyhdyskuntia ruukinkartanoineen, kirkkoineen ja monipuolisine tuotantorakennuksineen. Kosken ja sen yläpuolisen suvannon molemmilla rannoilla on säilynyt suuri joukko ruukkitoimintaan liittyviä tuotanto-, asuin ja muita rakennuksia 1700-luvun lopulta ja 1800-luvulta. Merkittävimmät säilyneet tuotantorakennukset ovat kaksi vasarapajaa teknisine laitteistoineen. Pajat ovat säilyneet, koska Strömfors on lopettanut raudantaonnan vesivoimaa käyttäen viimeisenä Suomessa, vasta 1950. Ruukin punatiilinen kankirautapaja lisärakennuksineen, nyttemmin ruukkimuseo, sijaitsee kosken länsirannalla. Yksi suurista francecomté-kankirautavasaroista vesirattaineen on säilynyt. Kankirautapajan eteläpuolella ovat hirsiset vaakahuone- ja varastorakennukset. Molemmat ovat 1800-luvun alusta, mutta niitä on myöhemmin muutettu. Myös Strömforsin toinen vasarapaja, nk. Yläpaja, on aivan ruukinkartanon tuntumassa, padon yläpuolella. Strömforsin kookas, leveärunkoinen, pääasiassa hirsirakenteinen vesisaharakennus (1887) on keskeisellä paikalla ruukinalueella. Sahan ja kankivasarapajan välissä jokiuoman keskellä olevalla saarella on mylly ikimuistoisella paikallaan. Nykyiset tuotantorakennukset ovat alueen itälaidalla. Entinen Strömforsin ruukin vesisaha on Noormarkun rinnalla toinen säilynyt teollisen vesisahan rakennus. Hirsirunko tekee siitä erittäin harvinaislaatuisen teollisuusperinnekohteen. Strömforsin alueella ei ole selvää yhtenäistä ruukinkatua, vaan työväenasunnot ovat jo 1700-luvun lopulla sijainneet ryhmissä kosken molemmilla rannoilla. Myös ruukinkartano (1892) on poikkeuksellisesti vasarapajojen välissä, vain pienen puiston ympäröimänä ilman monumentaalista näkymää patoaltaalle tai tehdaslaitoksille. Ruukin karjarakennukset ja puutarha ovat päärakennuksen pohjoispuolella. Myllärinmäelle ruukkialueen eteläpuolelle 1770 valmistunut oktogonin muotoinen puukirkko on vanhin Suomeen rakennetuist…
alue: 60.526709502,26.470092656 60.527087533,26.477350592 60.525483204,26.477987168 60.525448076,26.476948575 60.525086004,26.475662879 60.524667782,26.475304141 60.521990973,26.476835674 60.521521815,26.474026731 60.521742885,26.471406686 60.522211797,26.469560670 60.522077140,26.467308716 60.519996382,26.462982397 60.520521484,26.462007702 60.521350007,26.460813266 60.521859035,26.460751016 60.522171644,26.461202028 60.522539654,26.463906460 60.523063171,26.464166092 60.523564587,26.463862617 60.523804155,26.464234364 60.524307037,26.465930226 60.525221578,26.466411674 60.525418257,26.465914616 60.525561551,26.466144072 60.526147635,26.466561229 60.526617411,26.467122748 60.526460755,26.468044028 60.526773860,26.468534376 60.526709502,26.470092656
historia: Strömforsin rautaruukin perusti 1698 Johan Creutz, joka oli Forsbyn, Teijon, Kirjakkalan ja Kauttuan ruukkien silloisen omistajan Lorenz Creutzin veli. Ruukin ostivat 1744 kauppiaat Jakob Forsell (aateloituna af Forselles) ja Anders Nohrström. Heidän nimensä yhdistelmänä tuli käyttöön myös ruukin nimi Strömfors. Vuorineuvos af Forsellesin leski Virginia Christina af Forselles sai ruukin omistukseensa 31-vuotiaana 1790. Ruukinpatruunatar johti sen toimintaa yhteensä 57 vuotta. Hänen aloitteestaan rakennettiin Strömforsiin suuri osa niistä rakennuksista, jotka nyt antavat ruukille sen ominaisleiman. Strömforsin rautaruukin yhteyteen rakennettiin kauppias Jakob Forssellin toimesta vesisaha 1747. Vuonna 1865 perustettiin Strömforsiin myös suurehko konepaja ja valimo. Antti Ahlström osti ruukin metsäalueineen 1886 ja siitä tuli osa Antti Ahlströmin suuryhtiötä, johon kuului mm. neljä rautaruukkia ja 14 sahaa. Ahlströmin pääasiallisena vaikuttimena pidettiin ruukin metsien ja vesisahan sahatoiminnalle tarjoamia mahdollisuuksia. Strömforsin hankkiessaan Ahlström aloitti vaikutusalueensa laajentamisen Satakunnan ulkopuolelle. Ensitöikseen Ahlström uusi ruukinsahan konekannan ja rakennutti 1889 Palosaaren höyrysahan Pernajan Vahterpään saarelle. Strömforsin vesisahan toiminta vientisahana jatkui huomattavan pitkään, aina 1953 saakka. Toisen maailmansodan jälkeen Strömforsissa taottiin rautaa yhä samalla menetelmällä kuin 1865, jolloin francecomté-taonta otettiin käyttöön. Kun vesivasarat 1950 lopettivat toimintansa, ne olivat viimeisenä tilauksenaan takoneet erän nauloja Suomenlinnan restaurointityömaalle. Strömforsiin perustettiin sähkömuovitehdas 1947. Strömforsin 1770 rakennettu kirkko ei varsinaisesti ole ns. ruukinkirkko, vaan se korvasi Pyhtään emäkirkon, joka jäi Turun rauhassa Venäjän puolelle. Strömforsin ruukinpatruuna Anders Nohrström luovutti kirkkoa varten paikan alueelta, joka oli "melkein keskellä pitäjää". Vanha 1871 rakennettu pappila muutettiin kunnantaloks…
kunta: k434
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: tuotantorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Aarne Ervin asuin- ja toimistotalo, hänen suunnittelemansa rakennus.
references: i7241
spatial: Villa Ervi

Jaatinen, Marjatta ja Martti
type: Arkkitehti
spatial: Kannelmäen kirkko

metadescription 7737
modified: 2010-09-17T11:25:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1557889~S9*fin

metadescription 9692
modified: 2011-06-27T15:45:54+0300

Turunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas (Paraisten kalkin teollisuuslaitokset ja Limberg - Skräbböle)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paraisten kalkkitehtaan alue Länsi-Turunmaalla sekä Kemiönsaaren Vestlaxin ja Salon Förbyn kalkkilouhokset kuvastavat alueella vuosisatoja jatkunutta kalkinlouhinnan ja -tuotannon perinnettä. Paraisten kalkki on ollut maamme tärkeimpiä sementtitehtaita ja edustaa Etelä-Suomeen keskittynyttä, tekniseltä kehitykseltään jatkuvasti muuttunutta ja mittakaavaltaan kasvanutta 1900-luvun rakennusaineteollisuutta. Paraisten teollisuusalue käsittää suuren määrän eri-ikäisiä teollisuus- ja tehdasrakennuksia sekä niiden lisäksi vanhoja asuinrakennusryhmiä, jotka koostuvat pääosin hirsisistä, 1800-luvulla rakennetuista päärakennuksista ja niiden ulkorakennuksista. Paraisten teollisuusalueeseen kuuluu useita merkittäviä avolouhoksia. Alueella on pohjoismaiden suurin, yli sata metriä syvä ja 65 hehtaaria laaja Skräbböle-Limbergin avolouhos. Avolouhoksen partaalla on useasta hirsisestä 1800-luvun työväenrakennuksesta koostuva, kalkki- ja sementtiteollisuuden toimintaa esittelevä Paraisten teollisuusmuseo sekä työväentalo. Teollisuuskokonaisuuteen sisältyy eri-ikäisten tuotantolaitosten lisäksi mm. kaksikerroksinen klassistinen hallintorakennus. Vanhimpia louhoksia on Simonbyn avolouhos, jossa kalkin louhinta on jatkunut keskiajalta saakka. Vestlaxin vanhat louhokset, joista on louhittu kalkkia 1500-luvulta lähtien niin kalkinpolttoa kuin kivenhakkuuta varten, muodostavat huomattavan nähtävyyden. Stenholmenilla on ollut avolouhoksen lisäksi suuri kalkinpolttouuni. Satamapaikkaan liittyy myös sahateollisuuden muistoja. Förbyn kalkkilouhos ja -tehdas sijaitsevat Isossaluodossa, jossa on noin 500 metriä pitkä kalkkikiviesiintymä. Förbyn louhos on perustettu 1881 ja alueella on säilynyt jyrkkäreunaisten avolouhosten lisäksi kaivostorni.
alue: 60.296966660,22.298366636 60.296772703,22.298998712 60.291603342,22.303389823 60.287984203,22.303213111 60.276607760,22.285837873 60.279555027,22.281621368 60.282958819,22.279004965 60.284576441,22.280999894 60.286002466,22.283800522 60.288008244,22.284347191 60.289292434,22.285791370 60.289904563,22.286398081 60.290277538,22.284737855 60.289894341,22.279572348 60.288173635,22.270450858 60.290943382,22.269849089 60.292582576,22.272021568 60.299652059,22.286732111 60.298930125,22.297514901 60.297454326,22.298062117 60.297026870,22.298190601 60.296966660,22.298366636
historia: Turunmaan rannikkoalueen runsaat kalkkiesiintymät mahdollistivat vuosisatojen ajan kalkinpolton talonpoikien sivuelinkeinona. Höyrykoneiden keksiminen teki elinkeinosta kannattavan. Talonpoika Otto Moberg laajensi Paraisten kalkintuotannon teolliseen mittakaavaan perustamalla 1898 Paraisten Kalkkivuori Osakeyhtiön liikekumppaniensa kanssa. Paraisille rakennettiin 1800-luvun loppupuolella useita uudentyyppisiä sylinteriuuneja, joista ensimmäisiä oli Simonbyhyn 1880-luvulla rakennettu uuni. Kalkkivuori Oy alkoi 1900-luvun alussa myydä toistenkin tuottajien kalkkia ja avasi yhteydet Venäjälle. Yhtiö hankki omistukseensa lähes kaikki Paraisten kalkkiesiintymät. Varsinainen kalkin suurtuotanto alkoi, kun Paraisilla ryhdyttiin käyttämään teknisesti uudenlaista kehäuunia 1905. Suomen ensimmäinen sementtitehdas valmistui Paraisille 1914. Kalkkivuori Oy laajeni sotien jälkeen suurteollisuudeksi ja rakennusalan kehittyessä Paraisten kalkki laajensi tuotevalikoimaansa muoviteollisuuden ja kevyen metalliteollisuuden aloille sekä muutti 1979 nimensä Partek Oy:ksi. Partek luopui 1990-luvulla rakennusainetuotteista, jotka siihen asti olivat olleet sen liiketoiminnan kivijalka ja alkoi valmistaa maa- ja metsätalouden työkoneita. Partekin kalkkikiviyhtiö Nordkalkin pääkonttori ja louhos toimivat edelleen Paraisilla. Paraisten lisäksi useissa rannikon kylissä oli harjoitettu talonpoikaista kalkinpolttoa. Kemiönsaaren (ent. Kemiön) kalkkilouhokset on tehnyt tunnetuksi kivenhakkaaja Antonius Timmermannin kiviveistämö. Timmermann työskenteli 1580-luvulla Vestlaxin Stenholmenilla. Aina 1880-luvun alkuun asti kalkkia poltettiin suurissa kalkkimiiluissa. Satama palveli kalkin myyntiä ja kuljetusta. Vestlaxin kalkkia poltettiin uuneissa vielä 1900-luvulla. Kalkin louhinta loppui Vestlaxissa 1950-luvun alussa. Salon (ent. Särkisalon) kalkkia hyödynnettiin jo keskiajalla; Krakanäsin kalkkilouhos mainittiin jo 1329 Turun tuomiokirkon yhteydessä. Förbyn kalkkikivilouhos perustettiin 1881 ja sen…
kunta: k445
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: hallintorakennus
paikan tyyppi: teollisuusrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Duran, Duran
type: Pop / Rock
description: Tarharyhmän versio The Crystalsin Do doo run runista
language: fin
spatial: i6821
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: Tarharyhmä
kirjoittaja: i8699

Kaupunkilaisten kulttuurikeskus
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6461
spatial: i6460
spatial: i6462
temporal: i115
temporal: i116
temporal: 1990-luku

Kiholinna
type: Rakennus
alternative: Sotilastalo
is part of: i7710
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1749584520995
long: 24.9607649737831

metadescription 7997
modified: 2010-02-04T16:48:49+0300

description: Mustan surman uhrit
references: i3083
spatial: i6869

metadescription 535
modified: 2010-09-17T11:13:26+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1440107~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1440108~S9*fin

metadescription 6159
modified: 2010-09-17T11:16:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: Hei lähdetään Helsinkiin nappiverkkarit ja pilotti niskaan lisätään kajaalit H-junassa, Hei sisko pieni Helsinkiin kuunnellaan kun juna kolisee sillä on meille jotain asiaa
references: i436
spatial: Helsinki yleisesti

Ässänä läpi Helsingin
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i1102
saveltaja: i8014

bibliographic citation: Niinpä koko porukka lukuun ottamatta Pauliinaa ja Mustia kokoontui lokakuun viidennen iltana Kurkien Pohjoisrannassa sijaitsevan asunnon rappukäytävään. Kadun toisella puolen vellova meri vaikutti vihaiselta. Harmaanvihreät laineet kehittivät ihka oikeita vaahtopäitä siinä pienessä lahdelmassa, joka jäi Pohjoisrannan ja Korkeasaaren väliin, ja tuuli tuntui menevän ytimistäkin läpi.
description: Onnettomasti päättyvät nimipäiväkutsut vietetään Pohjoisrannassa sijaitsevassa huoneistossa.
references: i2140
spatial: i9222

Meurman, Otto-Iivari
type: Arkkitehti

Puisto
type: luokka
subclass of: Location

Paavo Ruotsalaisen Aholansaari
type: AreaOfInterest
kuvailu: Aholansaaressa sijaitseva vaatimaton pirtti on körttiläisen herätysliikkeen johtohahmon Paavo Ruotsalaisen kotitalo. Vuoraamattomassa vuoliaiskattoisessa ja pieni-ikkunaisessa hirsirakennuksessa on tupa ja kaksi kamaria. Tämä "Ukko-Paavon pirtti" on säilyttänyt hyvin perinteisen yleisilmeensä. Aholansaaren talo on museona avoinna yleisölle.
alue: 63.320714949,28.054018538 63.317261561,28.058481163 63.311666401,28.056882593 63.311335237,28.048580232 63.312662783,28.044177649 63.315022624,28.040815889 63.316835123,28.039833935 63.321567328,28.046813771 63.320714949,28.054018538
historia: Paavo Ruotsalainen (1777-1852) asui Aholansaaressa Soukassa torpparina 1817-20 ja talollisena 1830 alkaen aina kuolemaansa 1852 asti. Aholansaari säilyi Ruotsalaisen perillisten omistuksessa vuoteen 1913, jolloin sen osti Varpaisjärven kirkkoherra Kleofas Hyvämäki. Sotien jälkeen saari jaettiin kahdeksi tilaksi. Päärakennuksen seutu jäi ruustinna Hyvämäelle, jolta Herättäjä-Yhdistys sen peri 1955. Herättäjä-Yhdistys perusti tuolloin Aholansaarisäätiön, joka samana vuonna osti myös toisen maatiloista. Ns. Paavon pirtin kaksi kamaria ovat isännän ajoilta. Toinen kamari on isännän huone, jonka huonekalut ovat Ruotsalaisen valmistamat. Talon päädyssä olevan savutuvan nykyasu ja paikka on toteutettu Ruotsalaisen kuoleman jälkeen 1852. Toisessa päässä taloa sijainnut vanha tupa oli Ruotsalaisen työ-, luku- ja mietiskelytila. Siirron jälkeen tuvan paikalle istutettiin 1920 pidettyjen Herättäjäjuhlien aikana kuusi. Paavon pirtti on suojeltu rakennussuojelulailla 1981. Hyvämäkien rakennuttamassa valkeassa päärakennuksessa on nk. "Edithin sali", jossa on esillä mm. Ukko Paavon 1776 painettu Raamattu. 1960- ja 1970 -luvuilla peruskorjattu rakennus on majoituskäytössä. Nykyään Aholansaaressa toimii kurssi- ja lomakeskus.
kunta: k534
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Helsingin Työväenyhdistyksen ensimmäinen "koti" ja ravintola 1884-1888.
references: Tienraivaajan osa
spatial: i7689

metadescription 8448
modified: 2010-02-02T15:42:57+0300

metadescription 5944
modified: 2010-09-17T11:27:34+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Museosilta (Lapijoen silta)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita 1700-luvulta nykypäiviin saakka. Museosillat -teemakohteessa mainittujen siltojen lisäksi lähes parikymmentä museosiltaa sisältyy laajempiin alueisiin tai museotiekohteisiin. ENONKOSKEN kirkonkylän halki virtaavan kosken maisema levittäytyy luonnonkivestä rakennetun holvatun vanhan yksiaukkoisen kivisillan ja nykyisin liikennettä välittävän yksiaukkoisen betonisillan molemmin puolin. Kosken varrella on jäänteitä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saakka toimineesta sahasta sekä kauppatoiminnasta. EURAJOEN Lapin kirkonkylässä oleva Lapijoen silta (1883) on luonnonkivistä ladottu, kiilakivillä tiivistetty kolmiaukkoinen silta. Holviaukot ovat matalia ja kaiteena on kivitukien varaan asennettu rautaputki. HAMINAN Mullinkosken silta (1949) on teräsbetoninen palkkisilta, jonka kokonaispituus on 25,5 m. Se on rakennetekninen edelläkävijä, ensimmäinen Mangelin menetelmällä esijännitetty silta Suomessa ja Pohjoismaissa. JOENSUUN Huhtilammilta Lastujärvelle vievällä tieosuudella oleva Haarajoen silta (1926) on varhainen teräsbetoninen ulokepalkkisilta. 31 metriä pitkän sillan vesipilarit on muurattu luonnonkivestä. Siltatyyppi on harvinainen ja tiehallinnon Pohjois-Karjalan piirin toiseksi vanhin silta. JOUTSAN Viherin kaksiaukkoinen tukiansaiden varaan rakennettu puusilta (1887) on 29,5 metriä pitkä. KIHNIÖN Markkulan 14 metriä pitkä puusilta (1959) Koskenkylässä on rakennettu perinteistä palkki- ja riippuansastekniikkaa käyttäen ja sen rantamuureina ovat kivillä täytetyt hirsiarkut. Siltatyyppi on nykyään harvinainen. KUHMON Tervasalmen yksiaukkoinen betonisilta (1935) ylittää Ontojärven ja pienen Nurmesjärven välisen salmen vanhalla Kuhmoon johtaneella tiellä. MUHOKSEN kirkonkylän taajamasta Kirkkosaareen johtava Ponkilan silta (1931) on teräsrakenteinen, puukantinen 71 metriä pitkä riippusilta. MUSTASAAREN Tuovilan silta (1781) johtaa Laihianjoen yli. Se on luonnonkiv…
alue: 61.174197221,21.650615496 61.174399718,21.651216650 61.174254255,21.651505671 61.174042384,21.650910869 61.174197221,21.650615496
historia: Varhaisten ratsupolkujen ja vaunuteiden kosteikot ja vesistöt ylitettiin pitkospuilla ja kivilatomuksilla, lautoilla ja veneillä tai rakentamalla puusiltoja. Kivenkäsittelyn ja holvaustekniikan hallinta toi vilkkaille teille kivisiltoja 1700-luvun lopulla. 1800-luvulla rakennettiin yhä eniten puusiltoja, mutta kivisiltojen määrä nousi 1880-luvulta itsenäisyyden alkuun 1200:sta 4000:een. Siihen vaikutti valtion osallistuminen rakennuskustannuksiin. 1918 tielain myötä luovuttiin käytännöstä, jossa rakentaminen oli sidottu maanomistukseen ja paikalliseen työvoimaan. Teollisen yhteiskunnan teräs- ja teräsbetonisillat perustuivat mekaniikan, matematiikan ja tekniikan kehittymiseen. Sillanrakentamista edistivät sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja lisääntynyt autoilu. Alla museosillat ryhmiteltynä rakenteen ja rakentamisajan mukaan. Suluissa laajempiin alueisiin sisältyvät museosillat (ks. kohteet ao. kuntien kohdalta). KIVISILLAT 1700-l (Espoo: Espoonkartano 1770-luvulta.) Mustasaari: Toby stensbro 1781. Maaherra määräsi 1775 Mustasaaren, Vöyrin, Isokyrön, Ilmajoen, Vähäkyrön, Maalahden, Laihian, Lapväärtin ja Lapuan pitäjät rakentamaan kivisillan Tuovilanjoen yli. Talonpoikien valituksesta huolimatta rakennettiin maanmittari Nils Ekholmin mittaamalle paikalle rakennettiin kivisilta. Urakoitsija oli todennäköisesti muurarimestari D. Olander Vaasasta, apunaan T. Rijf Pietarsaaresta. KIVISILLAT 1800-l Närpiö: Nybro 1842. Taivassalo: Muntin silta 1850. Kapea Muntinsalmi on erottanut Taivassalon kirkonkylän mantereesta. Ensimmäinen kirjallinen maininta siltayhteydestä on 1793. (Merikarvia: Lankoski 1887.) Eurajoki: Lapijoen silta 1883. Rakentamisen sai torppari Isak Pienessuo Paneliasta. 300 kuormaa kiviä toimitti 70 taloa 11 kylästä. Raahe: Pattijoen silta 1897. Korsholman-Oulun välinen ratsupolku kunnostettiin 1600-l lopussa Pattijoen kautta kulkevaksi maantieksi, joka valtatie nro 8:na kulki 1960-l saakka Pattijoen kirkonkylän halki. Pattijoen yli kulki puusiltoja enne…
kunta: k051
paikan tyyppi: tie
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rauhanpatsas
type: MuuPaikka
alternative: Rauhantyttö
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.1598803445109
long: 24.96121481727

Donner, Jörn
type: Kirjailija
spatial: i7037

Karkun taajama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Karkun taajama on hyvin säilynyt 1900-luvun alkupuolen maaseututaajama. Rautaveden länsiranta rautakautisine kalmistoineen, linnavuorineen, keskiaikaisine kirkkoineen ja kylineen on Ylä-Satakunnan asutushistoriallista ydinaluetta. Rautaveden pohjoispohjukkaan on muodostunut Palvialan kylä, entisen Karkun kunnan keskus. Taajaman halki kulkee keskiaikaisperäinen Turusta Tyrvään kautta Pohjanmaalle johtava maantie ja 1895 valmistunut Tampere-Pori -radan rautatie. Rinteeseen sijoittuva asutus käsittää peltoineen suhteellisen kapean, maantien ja metsän rajaaman vyöhykkeen. Karkun taajaman nykyinen rakennuskanta muodostuu vuosisatoja samoilla paikoilla olleista maatilojen talouskeskuksista ja maantien sekä Karkun aseman ympäristöön pääasiassa 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla syntyneistä pientaloista. Vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1800-luvun alusta. Merkittäviä yksittäisiä rakennuksia ovat Ylisen kartanon ja Tuomiston kantatilan päärakennukset sekä lähekkäin sijaitsevien Huidan, Seikun ja Harsun tilojen vanhat talouskeskukset. Karkun taajama sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaalla Karkku - Tyrvää -maisema-alueella.
alue: 61.428442333,23.069652382 61.443245237,23.041960873 61.445762810,23.045357138 61.448245348,23.038902227 61.449162871,23.041226895 61.447772524,23.047792302 61.450791287,23.061377777 61.448800330,23.071504290 61.440289534,23.073149120 61.431204249,23.078528614 61.428442333,23.069652382
historia: Nykyisen Karkun asutuksen pohjana olleessa Palvialan kylässä oli 1560-luvulla yhdeksän taloa ja vastarannalla olevassa Toijalan kylässä kaksi taloa. Ylisen kartano on osa entistä Nohkuan ratsutilaa, joka muodostui 1600-luvulla. Kartanon osin kolmikerroksinen päärakennus sai uusrenessanssiasun 1800-luvun loppupuolella. Palvialan kyläkuvaan vaikutti suuresti rautatien rakentaminen liikenneyhteydeksi vanhan maantien rinnalle. Karkusta tuli suosittu lomanviettopitäjä, minkä jäänteenä alueella on säilynyt huvilarakennuksia. Ensimmäiset laajemmat asunto-alueet rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen lähinnä Ketunkylään ja jo 1800-luvun lopulla muotoutuneen raittiasutuksen lisäksi Horniontien ympärille.
kunta: k790
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8350
modified: 2010-01-05T15:20:29+0300

metadescription 4366
modified: 2010-09-17T11:02:45+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1482657~S9*fin

Tanner, Eini
type: Kirjailija

Topeliuksen ja Sibeliuksen puistot
type: Fakta
content: Kulkiessani Töölön kirjaston eteläpuolella sijaitsevan Topeliuksen puiston läpi, jäin miettimään sen historiaa. Onko alue jollakin filosofialla suunniteltu puistoksi, vai onko se vanhaa joutomaata? Huomasin, että vanhojen koivujen katveeseen oli istutettu nuoria koivuntaimia äskettäin. Alkuperäiset puut näyttävät kuitenkin metsässä kasvaneilta, eivätkä istutetuilta. Pidän alueesta, se voisi olla missä tahansa Suomessa. Kyseessä on kaksi eri puistoa: Topeliuksen puisto kirjaston eteläpuolella ja Sibeliuksen puisto, Välskärinkadun ja Merikannontien välillä. Vielä sata vuotta sitten alue oli kaukana kaupungista, joten siellä oli lähinnä helsinkiläisten huviloita sekä laidun- ja kasvimaita. Myös puustoa hakattiin rakennus- ja polttopuiksi. Vuonna 1906 Topeliuksen puisto ja hieman myöhemmin (1916) myös nykyinen Sibeliuksen puisto kaavoitettiin virkistyskäyttöön. Puistojen rakennustyöt alkoivat kuitenkin vasta 1930-luvun puolivälissä ja valmistuivat talvisodan kynnyksellä. Sibeliuksen puisto oli alun perin nimeltään Humallahden puisto, nykyisen nimensä se sai vuonna 1945 Jean Sibeliuksen 80-vuotisjuhlien kunniaksi. Arkkitehtuuriltaan puistot edustavat erilaisia, jopa keskenään riiteleviä tyylisuuntia. Puutarha-arkkitehti Ola Manströmin suunnittelema Topeliuksen puisto on geometrinen muotopuisto. Siellä on suoraviivaisia puistokäytäviä, leikattuja puita ja pensaita. Sibeliuksen puiston suunnittelivat kaupunginpuutarhurit Emil Aranko ja Bengt Schalin. Se on englantilaisen vapaamuotoisen maisemapuiston sovellutus suomalaiseen rannikkomaisemaan. Topeliuksen puiston sanotaan olevan kuin akseli kahden julkisen rakennuksen, kirkon ja kirjaston välillä. Kirkko on selvästi puistoa ylempänä korkealla mäellä ja antaa aiheen puolipyöreään muotoon. Kirjaston edessä olevalle loivalle rinteelle kasvillisuus taas on sijoiteltu epäsymmetrisesti. Puiston pitkiä sivuja rajaavat lehmusrivit. Nämä ovat itse asiassa niin tiheät, että tiimimme totesi aivan samoin kuin sinä, että puistoa ei oike…
language: fin
spatial: i7198
spatial: i7197
temporal: i107

Fiktiivinen henkilö
type: luokka
subclass of: Kohdehenkilo

metadescription 9159
modified: 2010-06-01T16:41:20+0300

nimi
type: DatatypeProperty
comment: Label of the object
comment: Kohteen nimi
domain: RouteOfInterest
domain: PointOnRoute
domain: PointOfInterest
domain: Publisher
domain: PlaceOfInterest
domain: AreaOfInterest
domain: osoite
domain: pääsymaksu
label: osoitteen nimike
label: label @en
range: string

Hankasalmen rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hankasalmen rautatieasema on rakenteeltaan ja rakennuskannaltaan hyvin rakentamisaikansa asussa säilynyt, pieni 1910-luvun maaseutuasema Vaasan ja Savon radat yhdistävällä poikkiradalla. Hankasalmen rautatieasema on viidennen luokan asema Jyväskylä-Pieksämäki -rataosuudella, jonka asemat on suunnitellut arkkitehti Thure Hellström. Asema-alueella mansardikattoinen 1916 valmistunut asemarakennus, tavaramakasiini sekä kaksi asuinrakennusta talousrakennuksineen.
alue: 62.301585722,26.476599613 62.303169851,26.478863592 62.302900858,26.479815715 62.301305824,26.477537737 62.301585722,26.476599613
historia: Hankasalmelaiset suhtautuivat myönteisesti kunnan halki suunniteltuun ratalinjaukseen jo 1884. Poikkiradan linjauksista käytiin kuitenkin pitkällinen kiista ja päätös tehtiin vasta 1912. Kunnan ehdottaman linjauksen mukaisesti Hankasalmen asema sijoittui vain 600 metrin päähän Kuuhankavedestä, jolloin oli mahdollista yhdistää vesi- ja raideliikenne. Jyväskylän ja Pieksämäen välisen rautatien rakentaminen alkoi 1913. Rautatien valmistuminen Hankasalmelle 1918 paransi olennaisesti jalostetun puutavaran kuljettamista eteenpäin, millä oli merkitystä pitäjän eteläosien sahaliikkeiden kehitykselle. Vesireitti johti Kymin Uittoyhdistyksen pääväylälle ja jatkui siitä Vaajakoskelle. Valtionrautatiet hankki 1962 omistukseensa Aseman sahan, joka oli perustettu Hankasalmen rautatieaseman läheisyyteen 1916. Sinne rakennettiin uusi kuivaamo ja puutyötehdas, joista jälkimmäisessä koneistettiin rautatievaunujen osia. Tuotteiden ostajana oli pääasiassa itse Valtionrautatiet tai jokin muu valtion laitos. Tehtaalla valmistettiin mm. lennätinorsia rautateille ja lennättimelle.
kunta: k077
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Borg, Elsi
spatial: Pohjoinen Hesperiankatu 37

Vihavuoden mylly- ja sahayhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Vihavuosi on yksi Hämeen vanhimmista tunnetuista myllypaikoista. Myllytoimintaa Hauhon maakirjakylillä on ollut koskessa jo keskiajalla. 1900-luvun alkupuolella perustetun sahan yhteyteen on rakentunut pieni sahayhdyskunta. Myllypiha sijaitsee Vihavuoden kosken itärannalla. Mylly on yksi Kanta-Hämeen kuntien harvoista säilyneistä hirsisistä myllyrakennuksista. Myllypihan kokonaisuuteen kuuluu myös myllärin asuinrakennus ja talousrakennuksia. Myllytoimintaa huomattamasti nuorempi Vihavuoden saha sijaitsee myllyn vieressä. Sahasta on säilynyt voimalaitos ja sen tiilinen piippu. Sahaan kiinteästi liittyneiden työväestön asuinrakennukset sijaitsevat kosken länsirannalla.
alue: 61.274928537,24.666750784 61.275043874,24.666392637 61.275344607,24.665943175 61.275680656,24.665918216 61.276055234,24.666008257 61.276197245,24.665905848 61.276282961,24.665428477 61.276952088,24.665424624 61.276800997,24.666199378 61.277263702,24.667742550 61.277116615,24.667889342 61.276794902,24.668748287 61.276304196,24.669561439 61.276063523,24.669707305 61.275714370,24.669508087 61.275259973,24.669172959 61.274864541,24.668486515 61.274801588,24.667399667 61.274928537,24.666750784
historia: Vihavuoden myllystä vanhin tunnettu tieto on 1400-luvulta, jolloin myllyjen todetaan toimineen koskessa jo pakanuuden ajalla. Uudella ajalla koskessa mainitaan olleen viisi myllyä. 1800-luvulla oli koskessa Hauhon pitäjän keskeisten kylien, Vitsiälän, Hauhon ja Sotjalan lahkomyllyt sekä Perttulan rälssitilan ja Nikkarin tilojen myllyt. Rekolan mylly eli Sotjalan lahkokunnan mylly on säilynyt ainoana kosken varressa olleista myllyistä. Myllyrakennus on tiettävästi 1800-luvulta. Vihavuoden koskessa oli ainoastaan myllyjä, kunnes kosken rannalle 1923 rakennettiin vesivoimalla käyvä yksiraaminen saha. 1960-luvun alussa viereen rakennettiin uusi sahalaitos, joka tuotti myös sähköä. Parhaimmillaan saha työllisti 200 henkeä ja sahan yhteyteen syntyneessä kylässä oli kolme kauppaa. Saha lakkautettiin 1985. Vihavuoden kylä oli aikanaan suosittu taiteilijoiden kesänviettopaikka. Myllypiha ja kosken rantamaisemat tallentuivat mm. Yrjö Yrjölän, Yrjö Ollilan, Mikko Oinosen ja Anton Lindforsin maalauksiin. Myös runoilija Yrjö Jylhä asui kausittain Vihavuoden kylässä. Pitäjän asutukseen nähden syrjäinen Vihavuosi oli satoja vuosia tärkeä myllypaikka ja myöhemmin 1900-luvulla pieni sahateollisuustaajama. Nykyisin Vihavuodessa on vilkkainta kesäisin kalastuksen ja kesäasukkaiden ansiosta.
kunta: k109
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

ruumishuoneet
created: 2012-05-30T07:28:43.259+00:00
modified: 2012-05-30T07:28:43.432+00:00

Rovastin punaviini
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
relation: i9336
spatial: i8609
spatial: i6665
spatial: Munkkiniemi
spatial: i9335
spatial: Lauttasaari
spatial: i7193
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: Sarkkari, Matti

metadescription 7106
modified: 2010-09-17T11:24:12+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1346793~S9*fin

metadescription 5077
modified: 2010-09-17T11:09:34+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1488990~S9*fin

Jatkosodan tapahtuma- ja muistopaikat (Norvajärven kappeli)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Enontekiön Lätäsenon (Sturmbock-Stellung) ja Sodankylän Tankavaaran (Schutzstellung) saksalaiset asemat ovat merkittävimmät saksalaisten joukkojen jatkosodan aikana Lappiin rakentamat puolustusasemat. Rovaniemellä on Norvajärven rannassa Lapin sodassa kaatuneiden saksalaisten lepopaikaksi 1959-1963 rakennettu vaikuttava muistokappeli, jonka hallin alla olevaan kellariin on haudattu 3000 saksalaissotilaan jäännökset. Lätäsenon saksalaiseen asemaan liittyy suomalaisten samanaikainen puolustusasema Enontekiön Markkinassa, joka on myös historiallinen markkina- ja kirkonpaikka. Kilpisjärvellä on toisen maailmansodan aikana rakennettu, tiehallinnon museosillaksi nimeämä Ahdaskurun kiviholvisilta. Norjaan Jäämeren satamiin johtavan maantien varressa, avoimessa tunturimaastossa sijaitseva Lätäsenon saksalainen asema "Sturmbock-Stellung" eli Järämä on saksalaisten rakentama, yhteensä 25 km pitkä linnoitusalue Käsivarren poikki vuodelta 1944. Alueen eteläosan osittain entistetyssä osassa on taistelu-, yhdys- ja juoksuhautaa yhteensä yli 1,2 km sekä 16 korjattua taisteluhaudan erityyppistä ampumapesäkettä (konekivääri ja raskasase) sekä viisi erityyppistä alkuperäisille paikoilleen kunnostettua korsua. Saksalaisten vahvasti linnoittamaa Järämää vastassa ollut suomalaisten hyödyntämä Markkina muodostavat parin. Niiden välissä oli toisen maailmansodan viimeinen "asemasotalinja". Markkinan entinen kirkkomaa on erikoinen suomalaisten toisen maailmasodan sodankäynnin päätöspaikka, vaikka se ei ollutkaan varsinainen taistelupaikka. Kaivannot ovat entisellä kirkkomaalla ja sen edustalla. Sodankylän Tankavaarassa on Petsamoon johtavan entisen Jäämerentien poikki rakennetun saksalaisten "Schutzwall"-linjan entistettyjä varustuksia ja korsuja. Linnoitustöiden yhteydessä muutaman kilometrin päähän Jäämerentiestä rakennettu Huuhkajanpäänpaistaman kurun yli kulkeva kenttäsilta on yksi harvoista suuremmista siltakokonaisuuksista, joka on jäänyt sodan loppuvaiheessa räjäyttämättä. Huuhkajanp…
alue: 66.628429417,25.785601676 66.627602186,25.786885437 66.627152363,25.786997615 66.626980025,25.785997036 66.627010655,25.785328954 66.627450813,25.783956108 66.627819481,25.783523479 66.628533210,25.784209300 66.628429417,25.785601676
historia: Suomen solmittua aselevon Neuvostoliiton kanssa syyskuussa 1944 poliitttinen tilanne muuttui. Saksalaiset päättivät strategian muutoksesta, rintama kääntyi Lapin poikki itä-länsisuuntaiseksi. Tavoitteena oli katkaista kulkuyhteydet Jäämerelle Norjan ja Muurmanskin satamiin ja laivastotukikohtiin. Saksan 20. Vuoristoarmeija linnoitti puolustusaseman, Lätäsenon saksalainen aseman "Sturmbock-Stellung" Käsivarren kapeimpaan kohtaan kesällä 1944. Alue rakennettiin vuosina 1942-1944 pääosin kallioon louhimalla. Rakentajina olivat saksalaiset rakentajapioneerit, Organisation Todtin siviilirakentajat ja sotavangit. Saksalaisten 7. vuoristodivisioona oli Lätäsenolla asemissa lokakuusta 1944 tammikuuhun 1945, jolloin alueesta luovuttiin taisteluitta. Suomalaisista varusmiehistä koostuvat joukot olivat asemissa noin 8 km saksalaisista etelään Markkinassa, entisellä kirkon- ja markkinapaikalla, joka oli ollut Länsi-Lapin hallinnollinen ja kirkollinen keskus 1600-luvulta alkaen. Saksalaiset rakensivat vetäytymisensä turvaksi Kilpisjärvelle Saanan rinteille ja lähistölle laajat mutta kevytrakenteiset puolustusasemat, jotka he tuhosivat. Tämän sotahistoriallisen kohteet useat jäännökset ovat säilyneet raunioituneina luonnonympäristön osina. Toinen vetäytymisen edellyttämä puolustus- ja viivytysasema rakennettiin Sodankylän Tankavaaraan Jäämerentien varteen. Linnoitustöiden yhteydessä tärkeänä rakennuskohteena olivat myös puolustukselle tarpeelliset poikkitiet Jäämerentiestä itään ja länteen. Tankavaaran itäpuolelle Huuhkajanpäänpaistaman kuruun ja suolle rakennettiin kaksi kenttäsiltaa 1944. Ahdaskurun silta oli rakennettu jo 1943 Suomen ja Norjan välisen rajan tuntumaan. Kiviholvisillan piti kestää raskasta saksalaisten Barbarossa-suunnitelman mukaista sotilasliikennettä Atlantilta Suomen rintamalle. Sillan suunnitteli ja rakennutti Tie- ja vesirakennushallitus ja sen rakentamiseen osallistuivat myös saksalaiset. Toisen maailmansodan viimeinen aseellinen yhteenotto Suomessa käyti…
kunta: k698
paikan tyyppi: silta
paikan tyyppi: kappeli
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Muuan Mies
type: Muusikko

Komisario Rehunen ja kauniin Elisen murha
type: Runo
description: Komisario Rehunen saa tutkittavakseen seksipalveluja myyneen kieltenopettajan murhan.
language: fin
spatial: i7999
spatial: i8465
spatial: i8516
spatial: i7419
spatial: Marttahotelli
spatial: i7602
temporal: i116
kirjoittaja: i2666
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Parkkinen, Leena
type: Kirjailija

Snadi Pumppu
type: Muusikko

metadescription 7366
modified: 2010-02-04T16:47:27+0300

Juvan kartanot (Inkilä, Tietti ja Loukio)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Juvan kartanoiden, Vehmaa, Loukio, Inkilä ja Tietti, ryhmä on omaperäinen, maan varsinaisen kartanovyöhykkeen ulkopuolelle syntynyt kulttuuri-ilmiö, joka leimaa rakennettua maisemaa. Sen edustajien joukossa on arkkitehtuurihistorian merkkiteoksia. Kartanot ovat osa laajempaa Savon kartanot kokonaisuutta, johon kuuluuvat Juvan lisäksi Rantasalmen ja Joroisten kartanot. Vehmaan kulttuurimaisemalle antavat leimansa selkeästi kaakko-luode -suuntaiset alavat, nauhamaiset peltoalat ja tien vartta rajaavat puurivit ja koivikkometsiköt. Vehmaan kartanon päärakennus, joka on 1849 toteutettu rakennuttajan, Georg Grotenfeltin omilla, todennäköisesti mallikirjoihin perustuneilla suunnitelmilla, on yksikerroksinen poikkipäädyllinen puurakennus. Viiden ikkuna-akselin levyiseen poikkipäätyyn on sijoitettu suuri sali. Rakennuksen volyymi ja empiren yksityiskohdat liittävät sen itäsuomalaiseen, venäläisvaikutteiseen kartanotraditioon. Interiöörit ovat säilyneet varsin hyvin 1800-luvun puolivälin asussa. Puutarhasivun pylväikkö ja parveke on rakennettu 1920 Nils Grotenfeltin luonnosten ja Frosterus-Gripenberg -arkkitehtitoimiston piirustusten mukaan. Punamullatut asuin- ja talousrakennukset muodostavat symmetrisen, kolmelta sivulta suljetun pihapiirin. Rakennusryhmään kuuluu lisäksi komea kivinavetta sekä useita muita talousrakennuksia. Kartanopihaan johtaa maantieltä koivukuja. Juvan kartanokulttuuria edustavat myös vanhat ratsutilat Inkilä, Tietti ja Loukion kartano. Torppineen ja myllyineen ne muodostavat erikoisen kokonaisuuden. Inkilän päärakennus on vuodelta 1853. Se on rakennettu savesta, kivistä ja kanervista, jatkettu 1800-luvun lopulla. Inkilän pihapiiriin kuuluvat lisäksi väentuparakennus, navetta ja joukko ulkorakennuksia. Inkilänkoskessa talolle kuulunut mylly- ja sähkölaitos 1900-luvun alkupuolelta. Talvisodan viimeisinä päivinä päämaja oli sijoitettuna Inkilään. Salpa-aseman lopullinen linjaus valmistui Inkilässä maaliskuussa 1940. Tietin vanhan ratsutilan aumakattoine…
alue: 61.770022343,27.592499885 61.767880790,27.595318996 61.771143750,27.598546364 61.777973590,27.622921503 61.774577639,27.627994973 61.754771903,27.635670950 61.753302738,27.629933916 61.763559203,27.584204668 61.770022343,27.592499885
historia: Partala oli 1500-luvulla kuninkaankartano. Koikkala oli Olavinlinnan käskynhaltijan Erik Jesperinpojan säteri. Vehmaan kartano perustettiin ratsutilaksi 1600-luvulla ja tuli 1700-luvulla aateliseen omistukseen.
kunta: k178
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 9655
modified: 2011-06-13T14:33:49+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1444111~S9*fin

Salpalinja (Hostikka)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.773581446,27.786276571 60.774943768,27.788350517 60.776076456,27.790328304 60.776462541,27.791688832 60.776139777,27.795509992 60.775319769,27.797380128 60.771802638,27.797954399 60.769740404,27.796822794 60.769237313,27.795932031 60.767376271,27.791937827 60.767493936,27.789609213 60.765774836,27.786700219 60.758932832,27.773178306 60.758729065,27.769925189 60.758264667,27.762183395 60.759133803,27.760255050 60.760449594,27.758012385 60.767538196,27.780143461 60.769081238,27.785079116 60.770517271,27.784546978 60.773581446,27.786276571
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k405
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

paikan tyyppi
type: ObjectProperty
comment: Valitaan POI-ontologiasta.
domain: PlaceOfInterest
label: place type @en
range: luokka

telakat
created: 2012-05-30T10:34:23.865+00:00
modified: 2012-05-30T10:34:24.019+00:00
preferred label: skeppsvarv @sv
preferred label: dockyard @en

metadescription 164
modified: 2010-09-17T11:23:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1692411~S9*fin

Taidehalli
type: Rakennus
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1721190018422
long: 24.9315251597576

Pohjanmaan teollisuuden kartanot (Benvik)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjanmaalla ei ole ollut kartanolaitosta, mutta maakunnassa 1800-luvulla vaikuttaneen teollisuusporvariston kartanomaiset patruunarakennukset ovat verrattavissa kartanoiden päärakennuksiin. Pohjanmaan teollisuuden 1700- ja 1800-luvun patruunanrakennuksiin pihapiireineen ja lähiympäristöineen liittyy Pohjanmaan ja Suomen historiassa poikkeuksellista henkilö-, maanomistus- ja yhteiskuntahistoriaa sekä maaseudun varhaista teollistumishistoriaa. Ne kuvastavat Pohjanmaan laivanvarustuksen ja siihen liittyvän muun liiketoiminnan tuomaa vaurautta Rannikko-Pohjanmaalla. Pohjanmaalla merkittäviä teollisuuden patruunarakennuksia ovat Närpiön Benvik, Maalahden Åminneborg, Mustasaaren Grönvikin ja Iin Nybyn lasitehtaiden päärakennukset sekä Uudenkaarlepyyn Kiitola, Juthbacka ja Keppo. Pohjanmaan varhaisen teollisuuden merkittäviin alueisiin kuuluvat myös Isonkyrön Orisberg, Oravaisten ruukki ja tehdas, Seinäjoen Östermyra/Törnävä sekä Vähäkyrön Kolkki ja Merikaarto. NÄRPIÖ / BENVIK Kaskisten kaupungin pohjoispuolella, kaupungin mantereesta erottavan salmen rannalla on Benvikin tilan pihapiirissä kaksi poikkeuksellisen komeaa 1700-luvun lopun kaksikerroksista pohjalaistaloa. Benvikin 1700-luvun lopun näyttävä rakentaminen liittyy vilja- ja tervakaupalla sekä laivanvarustuksella vaurastuneen, Kaskisten kaupungin perustaneen Bladh-suvun historiaan. Asuinrakennusten lisäksi pihapiiriin liittyy talousrakennuksia, kaksi aittaa, savusauna ja venevaja. Lähistöllä sijaitsee Peter Johan Bladhin rakennuttama hautakappeli. MAALAHTI / ÅMINNEBORG Maalahdenjoen suun pohjoisrannalla sijaitsee Åminneborgin uusklassillinen kartano sivustoiltaan umpeen rakennetussa pihapiirissä. Kaksikerroksinen mansardikattoinen päärakennus on Pohjanmaan harvoja kartanomaisia rakennuksia. Julkisivut on jäsennöity pilastereilla ja räystästä kiertää voimakas klassillinen hammaslista. Toisen kerroksen edustustilaluonnetta on korostettu korkeammilla ikkunoilla. On esitetty olettamus, että talon suunnittelija olisi …
alue: 62.399396952,21.233220017 62.398925941,21.236046586 62.398570953,21.235849123 62.398420716,21.236759477 62.397920444,21.236338205 62.397997709,21.235699519 62.397604671,21.235238227 62.397648928,21.233041738 62.397716359,21.232712755 62.398627916,21.232746970 62.399396952,21.233220017
historia: Pohjanlahden ja Oulun porvaristo ryhtyi käyttämään hyväkseen 1765 murtuneen Pohjanlahden kauppapakon sallimia vapauksia kauppiaina ja laivanvarustajina. Monet heistä lähtivät kauppavapauden toteuduttua ulkomaille tutustumaan liike-elämään ja solmimaan kauppasuhteita. Suomeen perustettiin 1700-luvun lopulla 12 lasitehdasta eli -ruukkia, mm. Mustasaaren Grönvikin ja Iin Nybyn lasitehtaat. NÄRPIÖ / BENVIK Närpiön Benvikin tilan toisen kaksikerroksisen asuinrakennuksen rakennutti Johan Bladh nuorempi 1776 ja toisen hänen poikansa Peter Johan Bladh 1786. Kauppiassuvun jälkeläinen Johan Bladh oli osakkaana äitinsä Vaasaan perustamassa tupakkatehtaassa ja sai 1762 oikeuden perustaa Vaasaan villamanufaktuurin. Ulkomaankauppaa Bladh harjoitti aluksi turkulaisten laivojen osakkaana, kun Vaasalla ei ollut tapulioikeuksia. Vuoden 1765 kauppavapauden jälkeen hän ryhtyi varustamaan omia aluksia. Kun alkoi näyttää siltä, että Vaasan tapulioikeudet siirtyisivät Kaskisten perustettavalle kaupungille, Bladh hankki Närpiöstä Benvikin tilan, joka käsitti koko tulevan kaupungin alueen. Bladh muutti Benvikiin 1775 ja rakennutti tilalle asuinrakennuksen 1776. Hän rakennutti Kaskisiin omalla kustannuksellaan tulli- ja pakkahuoneen 1777. Kaskinen sai Bladhin anomuksesta tapulioikeudet jo 1779, vaikka sen kaupunkiprivilegiot vahvistettiin vasta 1785. Bladh oli perustanut jo tätä ennen Kaskisiin pienkeittämön ja 1781 laivanvarustamon. Johan Bladhin poika, Ruotsin Itä-Intian kauppakomppanian kantonilaiseen johtajistoon kuuluva superkargööri Peter Johan Bladh palasi isänsä kuoltua 1783 Suomeen ja rakennutti itselleen uuden asuinrakennuksen Benvikiin 1786. Hän oli maan varakkaimpia laivanvarustajia, valtiopäivämies ja Ruotsin tiedeakatemian jäsen. Peter Johan Bladhin kuoleman jälkeen Benvikiin perustettiin pellavakehräämö 1818, joka kuitenkin lopetti toimintansa jo 1825. Benvik oli myöhemmin Johan Carlströmin ja Carl Jacob Grönbergin omistuksessa, joista jälkimmäinen perusti Benvikiin fajanssite…
kunta: k545
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: tuotantorakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Näkökulma Helsinkiin syntyy eri puolille kaupunkia suuntautuvien taksikyytien kautta. Romaanin keskeisin henkilö Antti Säämäjärvi ajaa mieluiten yövuoroja.
references: Neekerivuoro
spatial: Helsinki yleisesti

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: Eteläranta 14

bibliographic citation: Kalevan alkuvuosien historia tunnetaan hyvin. Sinne asennettiin Thomas Edisonin kehittelemät kinetofonit 1915 ja siellä esitettiin neljää elokuvapätkää äänilevyin säestettyinä. Sisällissodan aikoihin, jolloin elokuvien saanti oli hankalaa, esitettiin varieteeohjelmaa: elokuussa 1917 seurasivat toisiaan laulajat, "asteikkoihminen" eli "mies ilman luita", kuplettilaulajat Oscar Nyström ja Alfred Tanner sekä kahden näyttelijän hupailu. Vuonna 1918 elokuvateatteri toimi sotasairaalana. Teatteri lopetti toimintansa 1964 ja on muutettu bingohalliksi.
description: Vähäkallio piirsi suunnittelemansa Valiolan talon yhteyteen elokuvateatteri Kalevan.
references: i8809
spatial: i6541

bibliographic citation: 'Mutta kirkkoa en ehdi kuin vilkaista, sillä siinä on heti koulu, rautainen iso aita, jossa portti, joka aukaistaan aamuksi ja suljetaan illaksi taas. Ja nyt tapahtuu, että minä joudun sen taakse. Ennen aina menin vielä yhden nurkan ympäri Neljännelle linjalle ja siitä opettajien ovesta isoja portaita ylös. Mutta enää en saa.' (s. 185)
description: Mäkelä aloittaa koulun Kallion kansakoulussa, jossa hänen äitinsä työskentelee opettajana.
references: i9770
spatial: i9782

Kivijärvi, Harry
type: Taiteilija
spatial: Paasikiven muistomerkki

metadescription 7602
modified: 2009-10-29T15:29:46+0300

metadescription 8077
modified: 2009-12-28T13:53:11+0300

metadescription 5573
modified: 2010-09-17T11:07:51+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

description: Dekkarisarjan päähenkilö Viktor Kärppä on inkeriläissyntyinen puolittain alamaailmassa liikkuva liikemies.
references: i2326
relation: i9046

Ruotsinkielisten vanhainkodit
type: Fakta
content: Haluaisin tietää, mitkä ovat Helsingissä ruotsinkielisille tarkoitetut vanhainkodit? Mistä voin tiedustella niistä tai voiko teiltä saada listan? Seniori-infosta Helsingin kaupungin nettisivuilta löytyy tietoa ruotsinkielisistä vanhainkodeista: http://www.hel.fi/seniorinfo/ - Gustafsgård (40 svenska platser på avd. C2 och C3), Åldermansvägen 32, 00650 Helsingfors, tfn 310 5714 - Munksnäshemmet (40 platser), Locklaisvägen 10,00330 Helsingfors.tfn 489 205 - Villa Kälkestad, 25830 Västanfjärd, tfn 02-427 535 - Villa Näset, 25820 Vestlax, tfn 02-427 401 (Villa Näset och Villa Kälkestad har 39 svenska platser sammanlagt).
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Outokummun vanha kaivosalue ja Keretin kaivostorni
type: AreaOfInterest
kuvailu: Outokummun vanha kuparikaivosalue on teollisuushistoriallisesti arvokas maamme suurteollisen kaivostoiminnan alkuna. Vanhaan kaivosalueeseen liittyy 1950-luvulla rakennettu Keretin kaivostorni, joka on merkittävä insinöörirakennustekniikan näyte ja toiminut esikuvana muille kaivoksille. Suurin osa Outokummun kaivosalueen nykyisestä rakennuskannasta, mm. vanha kaivostupa, murskaamo ja nostotorni, nostokonehuone ja rikastamo sekä vanha voima-asema ovat kaivoksen suurtuotantokaudelta 1920-luvulta. Useimmat rakennuksista ovat arkkitehti W.G. Palmqvistin suunnittelemia. Vanha kaivoskonttori ja sairaala ovat vuodelta 1913 ja uusi konttori vuodelta 1939, kaikki arkkitehti Uno Ullbergin suunnittelemia. Kaivos on ollut lähtökohtana sen ympärille kasvaneelle Outokummun taajamalle. Kaivosalueen läheisyydessä on runsaasti työväenasuntoja eri kausilta. Kaivosalueeseen liittyy välittömästi kaivoksen johtajien asuinalue Raivionmäki. Keretinniemellä on Keretin kaivostorni 1950-luvulta. Kaivostorni on 96 metriä korkea ja se on ollut valmistuessaan Euroopan korkein. Keretin torni on suojeltu rakennussuojelulailla.
alue: 62.728451265,29.011117012 62.727957248,29.009247975 62.726254098,29.006371118 62.726737110,29.000074435 62.726297445,28.998842173 62.726428758,28.997373736 62.726808222,28.995359417 62.729052289,28.994699168 62.730773692,29.000038256 62.731405150,29.000593017 62.732577304,29.006578273 62.732281516,29.012350649 62.729636308,29.012229862 62.728451265,29.011117012
historia: Outokummun kuparimalmi löydettiin 1900-luvun alussa ja varsinainen kaivostoiminta pääsi alkamaan 1913. Suurtuotanto kaivoksessa alkoi vuosina 1927-28. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla Vanhan Kaivoksen alueelta. Tuotannon lakattua asteittain vanhalla kaivosalueella avattiin 1982 Outokummun kaivosmuseo, joka toimii W.G. Palmqvistin 1920-luvulla suunnittelemassa kaivosmiesten henkilöstötiloissa eli kaivostuvassa. Kivinen portaali oli sisäänkäynti kaivoskäytävään, "kymppitunneliin", joten kaivostupa oli yhteydessä kaivoksen keskuskuiluun. Outokummun pitkulaisen malmisuonen päälle rakennettiin 1930- ja 1950-luvuilla kaksi muutakin kaivostornia, Mökkivaara ja Keretti. Toiminta Keretin kaivoksessa lakkasi 1989.
kunta: k309
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Dallapè -puisto
type: Puisto
is part of: i46
is part of: Alppiharju
lat: 60.1900282781991
long: 24.9578094981036

Kanttinauhatalon vaja
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T09:47:28.24+00:00
modified: 2012-11-29T09:22:54.947+00:00
subject: p33509
kuvailu: Puurakenteinen vaja rakennettiin vuonna 1982 Kanttinauhatalon peruskorjauksen yhteydessä asukkaiden irtaimistovarastoksi. (Seija Linnanmäki 1994) Lähteet: SLHK suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
historia: Puurakenteinen vaja rakennettiin vuonna 1982 Kanttinauhatalon peruskorjauksen yhteydessä asukkaiden irtaimistovarastoksi. (Seija Linnanmäki 1994) Lähteet: SLHK suunnitelma-asiakirjat. Kuva: MV SL Valokuva.
paikan tyyppi: p8699
lat: 60.142203408993055
long: 24.986848902702377

metadescription 400
modified: 2010-09-17T11:12:51+0300

Gardberg, Tom
type: Muusikko

bibliographic citation: "Brita Rakkola hengästyi noustessaan eduskuntatalon portaita. Salkku painoi ja vastuu. Salkussa olivat suunnitelmat, numerot ja mielipidekyselyt. Mielessä risteilivät huoli, jännitys ja repaleiset ajatukset." (s. 76)
references: i9423
spatial: Eduskuntatalo

description: Kai Pahlman harjoitteli ja pelasi kavereidensa kanssa Valtskulla.
references: i7784
spatial: i7792

Dragsfjärdin kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Dragsfjärdin 1700-luvun lounaissuomalainen ristikirkko kuluu kirkonrakentaja Antti Piimäsen keskeisiin töihin. Kirkon lähiympäristö julkisine rakennuksineen on hyvin säilynyt 1900-luvun alkupuolen kirkonkylämiljöö. Dragsfjärd-järven ja Norrfjärdenin merenlahden välisellä kapealla mäntyä kasvavalla kannaksella oleva kirkko on järjestyksessä seurakunnan toinen. Pohjamuodoltaan tasavartisen ristikirkon runkohuoneeseen liittyy itäisen ja pohjoisen ristivarren kulmauksessa oleva pulpettikattoinen sakaristo. Ristivarret ovat satulakattoiset ja niiden yhtymäkohdassa katon keskellä kohoaa kookas kattoratsastaja. Ulko-ovien edessä on pienet eteishuoneet. Sisätilaa kattaa lautaholvit. Niiden risteyksessä pendentiiviltä nouseva kahdeksankulmainen välikattokupoli on tyyppinsä varhaisin esimerkki Suomessa. Barokkityylinen saarnastuoli on kirkon ikäinen ja penkistö on 1800-luvun lopusta. Erillinen kellotapuli vuodelta 1763 edustaa lounaissuomalaista tyyppiä barokkisipuleineen ja lienee kuten kirkkokin Piimäsen johdolla rakennettu. Kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa oleva Björkbodan ruukinpatruuna Wolter Petersenin rakennuttama pyramidikattoinen hautakappeli on vuodelta 1791. Lähiseudun ruukkitoiminnasta kertovat myös kirkkotarhan lukuisat tako- ja valuraudasta tehdyt hautamuistomerkit, joista osa on säilytetty alkuperäisellä paikallaan. Harjua pitkin kulkevan maantien eteläpuolella vastapäätä kirkkoa on entinen kunnantalo sekä koulu, jonka rakennukset ovat 1870-luvulta ja vuodelta 1941.
alue: 60.073273755,22.471141351 60.073260604,22.471452569 60.074091426,22.471743140 60.074706566,22.472351862 60.075025797,22.475400114 60.072245002,22.476438259 60.071553031,22.476158357 60.070660594,22.475814416 60.069647349,22.475450575 60.068686219,22.472251169 60.068115617,22.469130641 60.068298593,22.467572296 60.071658973,22.468454344 60.071810847,22.469020373 60.072173952,22.470503852 60.073273755,22.471141351
historia: Kemiön emäseurakunnan kappeliksi 1694 erotettu Dragsfärd itsenäistyi 1918. Kirkonrakentaja Anders Piimäsen johdolla rakennettu kirkko vihittiin käyttöön 1755. Sakaristo-osa rakennettiin 1802 ja eteishuoneet 1860-luvun alussa. Kirkkoon on tehty useita sisäkorjauksia, 1953 arkkitehti Anna-Lisa Stigellin suunnittelemana. Kirkonkylä toimi kunnan hallinnollisena keskuksena vuoteen 1975 asti ja kirkon läheisyyteen keskittyi julkisia palveluja.
kunta: k322
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: kyla
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pekka ja Pätkä pahassa pulassa
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Kallio
spatial: i84
spatial: i8153
spatial: i8399
temporal: 1950-luku
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1955.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2onh/
näyttelijä: Angerkoski, Siiri
näyttelijä: Niemi, Masa
näyttelijä: Pakarinen, Esa
ohjaaja: i8070

metadescription 1208
modified: 2010-09-17T11:14:04+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1558248~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1687509~S9*fin

description: "Funkis kotiutuu Helsinkiin" - luku
references: i7834
spatial: i7842

metadescription 8313
modified: 2010-09-17T11:26:51+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1072798~S9*fin

Pisimmät kadut
type: Fakta
content: Mitkä ovat Helsingin pisimmät kadut? Helsingin kaupungin rakennusviraston asiakaspalvelusta kerrottiin, että Helsingin pisin katu on Itäväylä, josta katuosuutta 7294 metriä ja kokonaispituus 11 251 metriä (muuttuu katuosuuden jälkeen maantieksi). Seuraava on Mannerheimintie 5420 metriä. Kolmaksi pisintä katu katurekisterin pitäjät eivät valitettavasti saaneet ulos. Lyhin Helsingin katu on Luotikuja, 9 metriä.
language: fin
spatial: i6351
spatial: i9228
spatial: i6638
temporal: i116

description: Emiliä ammutaan ja Sofi pakenee Pietariin matkaavaan junaan, luullen Emilin kuolleen.
references: Emil ja Sofi: yhden yön muisto Helsingistä kesältä 1909
spatial: i6357

metadescription 4329
modified: 2010-09-17T11:24:32+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1708532~S9*fin

Valkoiset ruusut
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: Juhani Ahon tie 5
spatial: i36
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1943.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2lc3/
näyttelijä: Korhonen, Aku
näyttelijä: Palo, Tauno
näyttelijä: Kara, Helena
ohjaaja: i8404

description: Luvut "Yliopistopoliisi" ja "Nordenstamin tanssiaiset"
references: i4854
spatial: i6830

Rinne, Joel
type: Nayttelija

metadescription 6618
modified: 2010-02-03T17:00:25+0300

metadescription 8573
modified: 2010-02-01T15:38:39+0300

Siikaisten talonpoikaisarkkitehtuuri (iIsotalo)
type: AreaOfInterest
alue: 61.945100763,21.851059596 61.943825689,21.851024120 61.942759954,21.849344607 61.943656370,21.842896964 61.944479239,21.841946630 61.945132353,21.842683742 61.945100763,21.851059596
kunta: k747
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kolttasaamelaisten asutuspaikat (Nellimin kylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Nellimin ja Sevettijärven kolttakylät kuvastavat toisen maailmansodan jälkeistä asutustoimintaa maan pohjoisimmassa osassa. Suomujoen kolttakenttä on nykyisen Suomen alueella säilynyt yksittäinen kolttasaamelaisten rakennuskokonaisuus, joka on tehty kolttien vanhan rakennusperinteen mukaisesti 1940-luvulla, kun kolttasaamelaiset joutuivat evakkoon Petsamon Suonikylästä. Rakennuskanta edustaa sekä vanhaan perinteeseen pohjautuvaa rakentamista että valtion asutustoimiin liittyviä tyyppitaloja. Suomen vähälukuiset kolttasaamelaiset ovat Suomelle aikaisemmin kuuluneen Petsamon alueen kolmen siidan Suonikylän, Petsamon ja Paatsjoen kolttaväestöä, jotka on asutettu toisen maailmansodan jälkeen Inarin kunnan itäosaan. Nellimvuonon pohjukassa, Virtaniemeen johtavan tien varressa, Inarijärven koillisrannalla on Nellimin kylä, jonka pienet asuinrakennukset on rakennettu tyyppipiirustuksilla toisen maailmansodan jälkeen. Rakentamisessa on pyritty ottamaan huomioon kolttasaamelainen rakennusperinne ja paikalliset olosuhteet. Sevettijärvi on kolttasaamelaisten keskuskylä, jossa on peruskoulun ala-aste ja yläaste, terveystalo, Ortodoksinen kirkko ja seurakuntatalo, Metsähallituksen virkatalo, Kolttien perinnetalo ja Kolttien kyläkokouksen toimisto. Luttojoen kolttakentät (Oskarinjärvi ja Oskarinkoski) ovat olleet Petsamon Suonikylästä evakkoon lähteneiden Semenoffin ja Fofanoffin perheiden asuinpaikkoja 1940-luvulla. Kolttakenttä on rakennettu vanhan perinteen mukaisesti. Suomujoen varrella 12 km päässä Kotajärven pohjoisrannalla on Fofanoffin perheen kesäpaikkana ollut asuinkenttä, joka on kunnostettu 1983. Oskarinkosken ja Oskarinjärven asuinkentillä pirttirakennusten lisäksi säilynyt muuta tyypillistä rakennuskantaa, johon kuuluvat jalka-aitat, sauna, varastot, ulkoleivinuunit, maakellarit, lammaspuurat, porosuojat ja verkkoulut. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu - asuinkota, jota on myöhemmin käytetty keittokotana - pirtti, joka on rakennettu uudelleen 1983 - jalka-aitta - ulkouu…
alue: 68.849002935,28.275411393 68.851309415,28.275811173 68.853181351,28.282590279 68.854192058,28.289227032 68.854801911,28.312373683 68.846000713,28.350323912 68.848655976,28.372613986 68.847193448,28.386934969 68.844836419,28.386873190 68.844714477,28.374067929 68.842307983,28.364459481 68.843417667,28.331411485 68.844121941,28.325999737 68.843114806,28.321998997 68.845629324,28.287207518 68.849002935,28.275411393
historia: Kolttasaamelaisten perinteinen asuma-alue ulottui Näätämöstä Petsamoon ja Tuuloman Lappiin, mutta valtioiden välinen rajapolitiikka on muuttanut kolttien perinteisiä asutusmalleja. Kolttasaamelaisten vuotuismuuttojärjestelmä oli yksi vanhamuotoisimmista ja tyypillisimmistä muuttomalleista. Suonikylä oli 1600-luvulta 1800-luvulle pääasiassa pyyntitaloudesta elävä yhteisö. Talvet asuttiin yhteisessä talvikylässä ja harjoitettiin yhteisesti kalastusta ja suurriistanpyyntiä. Muina vuodenaikoina väestö hajaantui säteittäisen mallin mukaan harjoittamaan kalastusta ja metsästystä omille sukualueille. Poroja käytettiin kuljetuksiin ja peuranpyynnin houkutuseläimiksi. Suomen menetettyä toisessa maailmansodassa Petsamon Neuvostoliitolle, koltat evakuoitiin entiseltä asuinalueeltaan. Petsamon alueen kolmen siidan kolttasaamelaiset asutettiin Inarin kunnan itäosaan, suonikyläläiset Sevettijärven alueella, petsamonkyläläiset Tsarmijärven-Nellimin alueelle ja Paatsjoen kolttasaamelaiset Keväjärven-Mustolan alueelle. Kolttayhteisön muutto uusille vakinaisille asuinsijoille tapahtui 1949-1952. Näätämön alueella koltat asutettiin ympärivuotisille asuinpaikoille 50 kilometriä pitkälle kapealle vyöhykkeelle päävesistöjen varteen Nitsijärveltä Kirakkajärvelle ja seutua alettiin kutsua Sevettijärveksi. Asutukseen ei enää kuulunut yhteistä talvikylää eikä vuotuismuuton piirteitä. Kolttatilojen vaatimattomat rakennukset rakennutti valtio. Petsamosta evakkoon joutuneet koltat muuttivat Nellimin alueelle 1945 ja 1946. Valtioneuvoston vahvistaman asutussuunnitelman mukaan Nellimin rakentaminen aloitettiin 1948 alussa. Vuoteen 1951 mennessä alueelle oli pystytetty 51 asuinrakennusta, saman verran talousrakennuksia sekä koulu, oppilasasuntola, terveystalo ja rukoushuone. Sevettijärven alueelle rakennettiin yli 50 uudistilaa toisen maailmansodan jälkeen. Sevettijärven asutus- ja rakennustoiminta oli osa valtion jälleenrakennustoimintaa Lapissa. Koltat, jotka olivat asuneet Petsamon Suonikylässä…
kunta: k148
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rajametsäntie 34 B 27
type: Rakennus
alternative: Kytöniemien koti
is part of: Maunula
lat: 60.230097040882
long: 24.9333312883362

metadescription 8907
modified: 2010-04-01T14:01:27+0300

metadescription 6878
modified: 2010-02-04T16:41:36+0300

Helsinginkatu 15 koti-ikävä blues
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Kallio
spatial: i8780
temporal: i116
esittaja-musiikki: i317
saveltaja: i317

description: Pekka Korvenmaa: Säätyläispuutarhasta kivikaupunkiin. Töölön raitiovaunuhallien alueen vaiheita 1820-1980.
references: i6955
spatial: i6957

bibliographic citation: Helsinki nukkuu ikävään hukkuu, oletko yksin? No et ole ainut Tosi vaikea täältä on ystävää löytää nyt sydämes on kylmä kuin kadun pinta
references: Helsinki
spatial: Helsinki yleisesti

Sotakorkeakoulu
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Sotakorkeakoulu
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i116
temporal: i109
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: i115

bibliographic citation: "Pari päivää ennen vappua menimme sitten yhdessä Linnanmäelle. Se Salminen tuli meitä portille vastaan ja vei vedenneitojen halliin. Siellä oli pari aloittelijaa juuri harjoittelemassa ja meillekin annettiin pallot, joilla sai yrittää osumista. Minä heitin tahallani ohi, kun kävi sääliksi ne tytöt, jotka värjöttelivät bikineissään laudalla. Erkki sen sijaan osui kummallakin heitolla, ja tytöt pulahtivat kirkaisten veteen." (S. 193.)
description: Kesällä 1953 Sirkka työskentelee Linnanmäellä vedenneitona.
references: i1961
spatial: i6736

metadescription 6520
modified: 2010-02-02T17:04:43+0300

Karanteeni
type: Muusikko

Karkausyön ratikkamatka : lastenkirja Helsingistä
type: Kaunokirjallisuus
audience: Lapset
language: fin
spatial: Kallio
spatial: i56
spatial: i22
spatial: i6509
spatial: i35
spatial: i32
temporal: i1105
kirjoittaja: Holmberg, Annina
kuvittaja: i9120
lisatietoa: Karkausyönä kaikki on ylösalaisin. Kaupunki ei kuulu ihmisille vaan Ratikalle. Se on taianomaisen yön tähti ja lentää kadulla kuin tähdet taivaalla. Yössä laulaa Linnunlaulun böördikööri ja liikennevalot tirskuvat. Kun aamuyön viime karkelo alkaa, rakastunut Ratikka tajuaa, että kaupungillakin on tunteet. Värikylläinen, hykerryttävästi polveileva tarina on huipputekijöiden rakkaudentunnustus elävälle ja hengittävälle kaupungille, Helsingille. (takakansiteksti)
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Ravintola Kuusihokki
type: Ravintola
alternative: Käpyhokki
alternative: Risuhokki
alternative: Ravintola n:o 11
is part of: i16
is part of: i7153
lat: 60.1946629972908
long: 24.899806619023

metadescription 7329
modified: 2010-02-02T15:32:12+0300

Ballaadi
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i7165
spatial: i37
spatial: Wulffin huvila
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1944
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek2lh7/
näyttelijä: i8566
näyttelijä: i8567
ohjaaja: Särkkä, Toivo

metadescription 9284
modified: 2010-06-10T16:29:42+0300

metadescription 6780
modified: 2010-09-17T11:23:38+0300

Gartsan kundi
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
esittaja-musiikki: i219
saveltaja: Lupari, Eero

Teatro, ravintola
type: Ravintola
alternative: Yrjönkatu 31
is part of: i7846
is part of: Kamppi
is part of: Yrjönkatu
is part of: Yrjönkulma, ravintola
lat: 60.1688784906937
long: 24.9368196255746

Flytande staden, Den
type: Jazz ja blues
language: swe
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: 1990-luku
esittaja-musiikki: i625
saveltaja: Linkola, Jukka

metadescription 9618
modified: 2011-05-20T12:52:02+0300

Malmin kirkko
type: Kirkko
is part of: i74
lat: 60.253111190255
long: 25.0015645597254

metadescription 1964
modified: 2010-12-21T22:23:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1779707~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1800207~S9*fin

metadescription 7589
modified: 2010-02-02T15:35:27+0300

metadescription 127
modified: 2010-02-08T16:28:16+0300

Houtskarin kirkkoympäristö
type: AreaOfInterest
kuvailu: Houtskarin kirkonkylä on varhaisia Turunmaan saaristoon perustettuja kirkonkyliä. Houtskarin hyvin säilyneen, pienimuotoisen saaristokirkkomiljöön muodostavat satama, kirkko, hautausmaa kiviaitoineen, tapuli, pappila ja pitäjäntupa. Turunmaan saaristossa kirkonkylät ovat sijoittuneet suuremmille saarille merkittävien vesireittien varrelle. Neitsyt Marialle omistettu Houtskarin puukirkko sijaitsee saariryhmän keskiosassa, kapean Hålax-lahden rannalla, Näsbyn kirkonkylässä. Puinen, tasavartinen ristikirkko on rakennettu 1703-04 (E. Nilsson). Punamullattua kirkkoa kattaa aumattu paanukatto, jonka ristikeskuksesta kohoaa siro viiritanko. Kirkon alttaritaulun on maalannut 1887 Victor Westerholm. Kirkkomaan tuntumassa sijaitseva tapulin alaosa on rakennettu 1753 (E. Johansson) ja yläosa 1871. Kirkkomaisemaan liittyy myös 1860 rakennettu pappila. Kirkon ja pappilan välissä on pieni peltoalue. Houtskarin kotiseutumuseo toimii 1885 rakennetussa pitäjäntuvassa. Museoon kuuluu lisäksi tuulimylly ja ranta-aitta.
alue: 60.224481806,21.366363302 60.224957664,21.370179721 60.225322555,21.371849546 60.225698506,21.372840480 60.226455656,21.376616393 60.225347080,21.376802101 60.224720359,21.377032734 60.224270269,21.377296581 60.222988751,21.379151306 60.222466742,21.378620852 60.220895010,21.376203551 60.220465615,21.372094131 60.221091933,21.361277091 60.223249134,21.361338609 60.224481806,21.366363302
historia: Houtskari oli Korppooseen kuuluvana Näsbyn kappelina 1554. Kirkonkylän muodostavassa Näsbyssä oli tällöin 15 taloa. Emäseurakunnaksi Houtskari erotettiin 1865. Houtskarin kirkko rakennettiin 1703-1704.
kunta: k445
paikan tyyppi: museo
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hietaniemi biitsi
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i6737
temporal: i115
esittaja-musiikki: i479
saveltaja: i9197

Koskinen, Markus
type: Muusikko

metadescription 7231
modified: 2010-02-02T15:25:42+0300

Arkkitehti Valter Thomé
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: swe
language: fin
relation: i7332
spatial: i7331
spatial: i7328
spatial: i6628
spatial: i7330
spatial: i7327
spatial: i7329
spatial: i82
temporal: i107
temporal: i106
kirjoittaja: i4399

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6983
spatial: i6627

Syväl eteläs
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: Trilogia
saveltaja: Trilogia

bibliographic citation: "Hietaniemenkadun Pub Pete oli Helsingin kantakaupungin halvimpia juottoloita. Keskioluttuoppi maksoi kaksitoista markkaa aamuyhdeksän ja iltaviiden välillä. Petessä sai myös edullisesti maukasta ruokaa."
description: Kirja alkaa rikoksesta Pub Petessä, ja epäillyt ovat vakioasiakkaita.
references: i2163
spatial: i8474

metadescription 7491
modified: 2010-02-02T15:35:12+0300

Riilahden kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Riilahden kartanokokonaisuus puistoineen, kiviaitojen reunustamine kujineen ja rakennusryhmineen on huomattavimpia kartanokulttuurin edustajia maassamme. Riilahdella on huomattava asema Suomen historiassa Suuren Pohjan sodan meritaistelun ja sen muistomerkkien paikkana. Riilahden kartano sijaitsee Bromarvin kirkolta etelään Bromarvin niemen itärannan ja Storön muodostaman kapeikon rannalla. Kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoffin 1804 rakennuttama päärakennus on varhaisimpia uusklassisistisia kartanorakennuksiamme ja siihen liittyy laaja englantilainen puisto kellotorneineen ja pyörötemppeleineen. Riilahden edustalla käydyn Suuren Pohjan sodan merkittävimmän meritaistelun kunniaksi pystytetyt muistomerkit ovat merkittäviä 1900-luvun alussa Suomeen pystytettyjä historiallisen tapahtuman muistomerkkejä. Venäläisten taistelun 200-vuotisjuhlan kunniaksi 1914 pystyttämä lohkokiviportaikolla oleva risti ja suomalaisten 1928 pysyttämä graniittiobeliski sijaitsevat rannalla, kartanosta muutaman kilometrin etelään.
alue: 59.960805433,23.059423401 59.962002378,23.068196857 59.960837561,23.072633069 59.956884949,23.068768552 59.950269739,23.057093139 59.950305837,23.049326992 59.954647151,23.043210154 59.962225477,23.043664441 59.963039715,23.050246695 59.960805433,23.059423401
historia: Riilahden kartano muodostui samannimisestä allodialisäteristä ja kolmesta siihen liitetystä tilasta. Varhaisimmat asiakirjamaininnat Riilahdesta ovat 1400-luvulta. Kartano siirtyi 1725 Aminoff-suvulle, mistä alkoi merkittävä vaihe kartanon historiassa. Uusi päärakennus rakennutettiin 1804-1806 linnoitusluutnantti Pehr Granstedtin suunnitelman mukaan. Alueelle rakennettiin myös huomattava määrä talousrakennuksia. Peltojen raivaustöissä poistetuista kivistä rakennettiin kartanomiljöölle leimallisia kiviaitoja ja perustettiin kartanopuisto. Päärakennusta laajennettiin ja joitakin uusia talousrakennuksia rakennettiin 1840-luvulla arkkitehti G.Th. Chiewitzin suunnitelman mukaan. Riilahdessa käytiin Suuren Pohjan sodan (1700-1721) mittavin meritaistelu 27.7.1714. Pietari Suuren venäläiset joukot aikoivat purjehtia Turun saariston kautta Tukholmaan. Ruotsalaiset lähettivät vara-amiraali Niilo Ehrenskiöldin laivasto-osaston Hankoniemen länsipuolelle estämään venäläisten aikeet. Venäläisten joukoissa oli 115 alusta ja 23 000 miestä, Ruotsin joukoissa 941 miestä. Kolmen tunnin taistelun jälkeen venäläisten tappiot olivat yli 50 laivaa ja 3 000 miestä. Ruotsi-Suomi menetti 700 miestä. Tappiosta huolimatta venäläisten eteneminen Tukholman saaristoon estettiin Riilahden taistelulla.
kunta: k710
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rullatuolimurha
type: Sarjakuva
language: fin
spatial: i43
spatial: i6714
spatial: Kallio
spatial: i34
spatial: i70
spatial: Hotelli Torni
spatial: i8845
temporal: 1990-luku
temporal: i115
kirjoittaja: Mannonen, Seppo
kuvittaja: Somermäki, Jarmo
lisatietoa: Helsinkiin sijoittuva dekkari, jossa yksityisetsivät selvittelevät miljonäärin pojan murhaa.

Rastilan kartano
type: Rakennus
is part of: i90
lat: 60.2079756575144
long: 25.1207610854146

metadescription 7825
modified: 2010-02-01T16:14:39+0300

bibliographic citation: "He menivät mäkeä ylös... kohti Karhutien omakotitaloaluetta." (s. 135)
references: i8994
spatial: i9054

metadescription 5796
modified: 2010-09-17T11:06:08+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

kohteeseen liittyvä asiasana
type: ObjectProperty
comment: Asiasana KOKO-ontologiasta valittuna.
domain: PlaceOfInterest
label: subject keyword @en
range: SubjectStatement
sub property of: property

metadescription 9780
modified: 2011-10-11T20:14:13+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1955819~S9*fin

bibliographic citation: ' - Sopii hyvin. Vaimoni sulkee silloin muotiliikkeemme Heikinkatu... tarkoitan Mannerheimintie 14:ssä. En ole vielä oppinut tätä uutta kadunnimeä.' (s. 172 - 173)
description: Abraham Stiller tapaa ylietsivä Mujusen liikkeessään.
references: i9860
spatial: i9862

Kuhalan talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kuhalan talon pihapiiri rantapeltoineen on harvinaisen hyvin säilynyt esimerkki talonpoikaisesta maatalouselinkeinosta ja rakentamisesta. Kuhalan yksinäistalo sijaitsee Koliman Kuhanlahdella, Koliman kylässä, kalaisuudestaan tunnetun Koliman rannalla. Talon rakennuskanta, joka jakautuu mies-, karja- ja riihipihaan, koostuu paristakymmenestä rakennuksesta. Päärakennus, suuret karjasuojat ja aitat sulkevat pihapiirin neljältä sivulta. Varsinaisen pihapiirin ulkopuolella on aittoja, latoja, liitereitä, paja ja riihi. Rakennukset ovat etupäässä 1800-luvulta. Kaikki rakennukset ovat hirsipintaisia ja maalaamattomia, 1900-luvun alussa rakennettua päärakennusta lukuun ottamatta. Kotipellon reunassa metsäsaarekkeissa on useita hirsisiä latoja.
alue: 63.240220211,25.868495803 63.240380390,25.870470570 63.239306849,25.870920445 63.238973707,25.875303413 63.238131572,25.878534909 63.234268396,25.879942946 63.233981509,25.872506377 63.234634826,25.872231747 63.235373106,25.873199787 63.238581994,25.868967833 63.240220211,25.868495803
historia: Hyvien vesireittien varrelle kuuluva Koliman järven ympäristöt kuuluivat keskiajalla Hämeen talojen eräalueisiin. Alueen kiinteä asutus alkoi syntyä vasta 1500-luvun alkupuolella ja siitä vastasivat etupäässä savolaiset. Koliman kylään kuuluvan Kuhalan talo perustettiin 1690-luvun nälkävuosien jälkeen, 1707 isäntänä oli Matti Erkinpoika. Kuhala muodostettiin perintötilaksi 1710, mistä saakka se on säilynyt saman suvun hallussa. Pitäjän väkiluvun kasvaessa 1700-luvun lopulta alkaen, kasvoi myös viljelymaan tarve. Viitasaarella oli raivauskelpoisia soita runsaasti. Viitasaarella ensimmäisenä raivauspalkinnon sai 1841 Lauri Niskanen Koliman Kuhalan tilalta.
kunta: k931
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Rymy-Eetu, ravintola
type: Ravintola
is part of: i8432
is part of: Ludviginkatu
is part of: i33
lisätietoja: http://rymy-eetu.fi/
lat: 60.1660053422394
long: 24.9444726547908

Semenovin talo / Linnanportti
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T12:16:25.997+00:00
modified: 2012-12-27T14:15:46.005+00:00
asset ID: C15
kuvailu: Talo rakennettiin sen jälkeen, kun Viaporin insinöörihallinto vuonna 1866 kaavoitti korttelin kauppiaiden käyttöön. Rakennuksen omisti marketentti Semenov, joka harjoitti Viaporissa viktuaalikauppiaan ammattia tavanomaisine leipomo-, teurastus- ja suolanmyyntihankkeineen. Vuonna 1889 marketentti Semenov rakensi leipomonsa pihalle lautavajan. Marketentti Andrian Kozlov osti Semenovin talon huutokaupalla sen jälkeen, kun tämä oli 1905 tehnyt konkurssin. Kozlov korjasi talonsa uuneja ja liesiä ja rakensi tontin perällä olleeseen erilliseen, pieneen taloon uuden verannan Kännikujan puolelle. Vuonna 1909 muurattiin uusi uuni vaalean leivän leipomista varten. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Kozlov rakennutti toiseen kerrokseen valokattoisen ateljeen valokuvausta varten. Andrean Kozlov myi talon veljelleen Nikon Mihailovits Kozloville. Majurin rouva Henny Poppius osti talon 24.8.1922. Suuresta talosta osa oli vuokrattuna. Vääpeli Sarvilahti piti valokuvaamoa yläkerran ateljeessa. Suomenlinnan lastentarha toimi talossa vuoteen 1931. Myös Maanviljelijäin Maitokeskus oli vuokralla. Rakennuksessa toimi useiden eri omistajien aikana leipomotuotteistaan kuuluisa "Linnanportin kahvila". Kahvila lopetti vuonna 1983 ja kiinteistöstä muodostettiin As Oy Svartö 15. Perusteellinen korjaus välipohjapalkkien vaihtoineen tehtiin 1980-luvulla. Rakennusinsinööri Paavola kunnosti yläkerran ja valokuvaaja Nuutinen alakerran. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 125 Lähteet: HY THL Linnanmäki, Seija, 1990. Suomenlinnan venäläinen kauppiaskortteli 1868. Pro gradu -tutkielma. HY THL Tillander, Margaretha, 1971. De ryska handelshusen på Sveaborg. Proseminarie föredrag. MV SL Yksityistaloja koskevat asiakirjakopiot. MV SL VIK C 350. KA VSA 15639 15875. Kuva: MV SL VIK C 350 vuodelta 1909. Yllä rakennuksen pääty ja pitkä julkisivu ennen ateljeen rakentamista ja alakuvissa muutossuunnitelmat.
historia: Talo rakennettiin sen jälkeen, kun Viaporin insinöörihallinto vuonna 1866 kaavoitti korttelin kauppiaiden käyttöön. Rakennuksen omisti marketentti Semenov, joka harjoitti Viaporissa viktuaalikauppiaan ammattia tavanomaisine leipomo-, teurastus- ja suolanmyyntihankkeineen. Vuonna 1889 marketentti Semenov rakensi leipomonsa pihalle lautavajan. Marketentti Andrian Kozlov osti Semenovin talon huutokaupalla sen jälkeen, kun tämä oli 1905 tehnyt konkurssin. Kozlov korjasi talonsa uuneja ja liesiä ja rakensi tontin perällä olleeseen erilliseen, pieneen taloon uuden verannan Kännikujan puolelle. Vuonna 1909 muurattiin uusi uuni vaalean leivän leipomista varten. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Kozlov rakennutti toiseen kerrokseen valokattoisen ateljeen valokuvausta varten. Andrean Kozlov myi talon veljelleen Nikon Mihailovits Kozloville. Majurin rouva Henny Poppius osti talon 24.8.1922. Suuresta talosta osa oli vuokrattuna. Vääpeli Sarvilahti piti valokuvaamoa yläkerran ateljeessa. Suomenlinnan lastentarha toimi talossa vuoteen 1931. Myös Maanviljelijäin Maitokeskus oli vuokralla. Rakennuksessa toimi useiden eri omistajien aikana leipomotuotteistaan kuuluisa "Linnanportin kahvila". Kahvila lopetti vuonna 1983 ja kiinteistöstä muodostettiin As Oy Svartö 15. Perusteellinen korjaus välipohjapalkkien vaihtoineen tehtiin 1980-luvulla. Rakennusinsinööri Paavola kunnosti yläkerran ja valokuvaaja Nuutinen alakerran. Seija Linnanmäki 1994 Aikaisemmat rakennusnumerot: Vuonna 1927 rakennusnumero C IV 125 Lähteet: HY THL Linnanmäki, Seija, 1990. Suomenlinnan venäläinen kauppiaskortteli 1868. Pro gradu -tutkielma. HY THL Tillander, Margaretha, 1971. De ryska handelshusen på Sveaborg. Proseminarie föredrag. MV SL Yksityistaloja koskevat asiakirjakopiot. MV SL VIK C 350. KA VSA 15639 15875. Kuva: MV SL VIK C 350 vuodelta 1909. Yllä rakennuksen pääty ja pitkä julkisivu ennen ateljeen rakentamista ja alakuvissa muutossuunnitelmat.
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.14824124064063
long: 24.984939169883774

Krankantie
type: Katu
is part of: i7
lat: 60.2247699622967
long: 24.9029993980078

Teurastamon ravintola
type: Fakta
content: Löysin vanhan talon kellarista teräskannun, jonka kyljessä on teksti "Teurastamon ravintola". Milloin ja missä sellainen ravintola on ollut? Mitä siellä tarjottiin, oliko se lounaspaikka, työmaaruokala? Kannu löytyi Sörnäisistä. Vanhaan tavaraan hurahtanut ystäväni veikkaisi kannun olevan suunnilleen 1940-60 -luvulta. Helsingin puhelinluetteloiden mukaan Helsingissä on toiminut ainakin vuosina 1943-1965 Teurastamon ravintola, osoitteessa Työpajankatu 2. Samassa osoitteessa sijaitsi myös Helsingin kaupungin teurastamo (mm. teurastamo-osasto, lihantarkastamo ja jäätehdas) sekä Helsingin Lihatukkukauppiaiden jakeluosasto. Nykyisin osoitteessa on Helsingin kaupungin Tukkutori. Tarkempia tietoja ravintolasta ei löytynyt, mutta oletettavasti se oli yleisölle avoin, mainittiinhan se puhelinluettelossa Ravintoloita -otsakkeen alla. Lisäksi kollega muistaa vierailleensa 1960-luvun alussa kyseisessä ravintolassa naapurin lihakauppiaan kanssa: naapuri nautti puuroa ja kollega mehua.
language: fin
spatial: i9102
spatial: i47
temporal: 1960-luku
temporal: i110
temporal: 1950-luku

description: Kirkon arkkitehti
references: i7512
spatial: Olaus Petri kyrka

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: Lindgren, Armas
spatial: Olofsborg

metadescription 1097
modified: 2010-09-17T11:25:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1332090~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1332088~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1331299~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1094191~S9*fin

Huldén, Henrik
type: Kirjailija

Vapaamuurarin hauta
type: MuuPaikka
alternative: Granatenhjelmin hauta
is part of: Kluuvi
is part of: i7424
is part of: i7165
lat: 60.1760574512731
long: 24.9437772988966

Jännes, Paavo
type: Nayttelija

metadescription 8536
modified: 2010-01-28T12:25:32+0300

Ruotsinsalmen merilinnoitus (Vallikari)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Ruotsinsalmen merilinnoituksella on ollut merkittävä asema Venäjän länsirajan puolustuksessa, Kronstadtin etuvarustuksena ja laivastotukikohtana. Ruotsinsalmen merilinnoitus on rakennettu 1790-1809 keisarinna Katariina II:n käskystä samanaikaisesti siihen strategisesti liittyneen maaliikennettä turvanneen Kyminlinnan kanssa. Ruotsinsalmen merilinnoitus muodostuu erillään olevista linnakkeista eri puolilla Kotkan kaupunkia Kotkansaaressa sekä Tiutisessa ja muilla Kotkan edustan saarilla. Ensimmäisestä rakennusvaiheesta Kotkansaaressa ja Ruotsinsalmessa on säilynyt kolmisenkymmentä linnoitukseen kuulunutta rakennelmaa. Merilinnoituksen uloimpana varustuksena on Kukourin saarella Fort Slava. Pyöreä linnoitus on rakennettu muotoon hakatusta kivestä ja tiilestä 1791-1794. Varissaaren Fort Elisabeth on rakennettu samaan aikaan kuin Fort Slava. Se on pitkänomainen, tenaljimainen varustus, johon on kuulunut kaksi puolipyöreää ja kaksi bastionimaista, kurtiinimuurien yhdistämää puolustusrintamaa. Rintaman sisäpuolella sijainneen kasarmin, ruutikellarin ja varastorakennuksen kivijalat ovat yhä näkyvissä. Saarella on fregatti St. Nikolain esineistöä ja 1940 paljastettu 1790 meritaistelun muistomerkki. Kotkansaarella Katariinan pientaloalueen eteläpuolella entisen öljysataman alueella on Fort Katariinan kaksiosainen linnoitus, Patteri Katariina sekä osia Patteri 1:stä. Redutti Kotkansaaren länsirannalla on tyypiltään samanlainen kuin linnoituksen muut neljä reduttia. Pookinmäellä on Ruotsinsalmen kiintopisteenä olleen majakka- ja merkinantotornin raunio. Kotkansaaren linnoituskaupungista on säilynyt kaupunkimaisen taajaman keskellä ollut, edelleen toimiva Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko sekä mm. muutamia kellareita. Linnoituksen pääkadun kiveyksen jäännöksiä on löytynyt nykyisen Kotkan Sibeliuspuistosta. Kotkansaaren eteläosan varuskunta-alueesta on jäljellä kivijalkoja. Merilinnoitusalueella on myös laaja noin 20 hylystä koostuva löytöalue. Pääosa hylyistä liittyy Kustaa…
alue: 60.461316536,26.999245614 60.462160892,26.997530905 60.464096654,26.999980091 60.464056346,27.001367096 60.463191747,27.002728994 60.461316536,26.999245614
historia: Turun rauhan 1743 jälkeen Ruotsin ja Venäjän raja kulki Kymijokea ja sen läntistä haaraa pitkin. Ns. Kustaan sodan (1788-1790) seurauksena Venäjän Katariina II määräsi, että pääkaupunki Pietari oli suojattava kolmiportaisella linnoitusvyöhykkeellä. Ruotsinsalmen merilinnoitus kuului uloimpaan puolustusvyöhykkeeseen. Ruotsinsalmesta muodostui vuoden 1808 tienoilla n. 10.000 asukkaan yhdyskunta, jonka väestö oli pääasiassa venäläisiä sotilaita ja heidän perheitään sekä sotaväen perässä tulleita kauppiaita. Ruotsinsalmen merilinnoituksen merkitys väheni Suomen sodan jälkeen ja siellä ollutta sotaväkeä siirrettiin Viaporiin (Suomenlinna) tai muihin Venäjän Suomenlahden varuskuntiin. Lähes autioitunut yhdyskunta tuhoutui 1855, kun englantilais-ranskalainen laivasto sytytti sen tuleen Krimin sodan yhteydessä. Ruotsinsalmen merilinnoituksen paikalle rakennettiin 1870-luvulla Kotkan kaupunki. Krimin sodassa osittain tuhoutuneen Fort Slavan linnoituksen restaurointi ja suojaustyöt tehtiin 1988-1993. Museovirasto, Kotkan kaupunki ja työministeriö ovat kunnostaneet Fort Slavan lisäksi mm. Fort Elisabethin ja redutti Kotkan. Katariinan linnakkeen kunnostus käynnistyi 2007.
kunta: k285
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kruununhaka
type: Kaupunginosa
lat: 60.1729449899549
long: 24.9624631392224

metadescription 8796
modified: 2010-03-08T19:24:56+0300

Lapin uitto- ja savottatukikohdat (Porttikosken uittotukikohta)
type: AreaOfInterest
alue: 67.305670317,26.695151260 67.306570797,26.695588975 67.307057776,26.700985465 67.305887055,26.702799702 67.304841870,26.705494582 67.304246986,26.706089652 67.304006731,26.698965225 67.304429407,26.697380251 67.305670317,26.695151260
kunta: k758
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Ja nyt kerron miten kaikki alkoi:/ kauan sitten nuoruudessani, siellä, Tähtitorninmäellä,/ aurinko paiskasi minut selälleen ruohikkoon,/ kastanjan oksat painoivat käteni maata vasten,/ tuuli työntyi polvieni väliin ja levitti ne// ja kaupunki työnsi mustan peniksensä minuun/ ja minä antauduin ja olin onnellinen;--." (s. 70)
description: Kokoelma sisältää yhden Tähtitorninmäelle sijoittuvan runon.
references: i1211
spatial: Tähtitorninvuori

Aspelin, Waldemar
type: Arkkitehti
spatial: i6657
spatial: i6957
spatial: i6791
spatial: i7579
spatial: i7553
spatial: Villa Furuhjelm

metadescription 9247
modified: 2010-09-17T10:57:52+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1452137~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1452231~S9*fin

Siirtolapuutarha
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6834
spatial: i6831
spatial: Pakilan siirtolapuutarha
spatial: i6832
spatial: Marjaniemen siirtolapuutarha
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: i110
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: i109
kirjoittaja: Siivonen, Mirja-Riitta
kirjoittaja: i7559

Pohjois-Karjalan hovit (Sarkkila)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pohjois-Karjalan hovit ovat historiallisesti merkittäviä kruunun virkamiesten hallinto- ja asuinpaikkoja sekä paikallisen kulttuurimaiseman rakentajia. Pohjois-Karjalassa ei ole ollut varsinaista kartanolaitosta, mutta virkamiessäätyläisten rakentamia hoveja voi verrata arkkitehtuuriltaan rintamaiden kartanorakennuksiin. Liperin Lamminniemen nykyinen punamullattu päärakennus on majuri Burghausenin 1813 rakennuttama. Puiston ympäröimä kartano on vanhassa viljelysmaisemassa Riihilammen ja Reilammen välisellä kannaksella. Liperissä Kirkkosalmen rannalla sijaitsevan Simananniemen mansardikattoisen ja punamullatun hovin on rakennuttanut 1813 tuomari Edward Hällström. Simananniemessä on ollut jo varhain oma meijeri sekä Suomen ensimmäinen karjakko- ja meijerikoulu. Tohmajärven etelärannalla, vastapäätä kirkkoa avarassa ja kumpuilevassa maanviljelysmaisemassa oleva Jouhkolan hovi on ollut Pohjois-Karjalan merkittävin säätyläistila. Hovin nykyinen jugendtyylinen päärakennus on vuodelta 1908. Kiteen Suorlahden hovi sijaitsee Oriveden tuntumassa. Sen pihapiiri muodostuu päärakennuksesta ja joukosta erilaisista maatalouteen liittyneistä rakennuksista. Suorlahteen liittyy Orpolan tila osana Puhoksen aluetta. Kesälahden Mäntyniemen hovin 1760-luvulta peräisin oleva asuinrakennus on ollut alunperin hovin sivurakennus. Hovi oli tuolloin kontrahtirovasti Molanderin omistuksessa. Voiniemen hovi Rääkkylän Varpasalossa sijaitsee Oriveteen pistävän niemen kupeessa. Puinen päärakennus on vuodelta 1864. Pihapiiriin kuuluu Pohjois-Karjalan tiloille harvinainen vierasrakennus. Empiretyylinen talo on rakennettu 1830-luvulta. Pihapiiriä rajaa suuri luonnonkivinen navetta 1850-luvulta, edustavin esimerkki Rääkkylän lukuisista luonnonkivinavetoista. Tilalla on lisäksi vanha luhtiaitta ja 1859 rakennettu tuulimylly, paja sekä vilja-aitta. Hovin yksityinen hautausmaa sijaitsee maantien eteläpuolella. Hovin ympäristö on istutettu puistomaisesti ja pihapiiriin johtaa lehmuskuja. Lieksan Sarkkilan …
alue: 63.277103923,30.004883920 63.277559743,30.006595418 63.275144571,30.012057668 63.273522810,30.010424307 63.273699637,30.006621991 63.273783872,30.004916608 63.273877386,30.003337011 63.273664573,30.002190362 63.272754366,30.000738838 63.272387795,30.000200918 63.272115897,29.999521711 63.275515066,29.991055135 63.281551884,29.995922446 63.277103923,30.004883920
historia: Ruotsi-Suomeen Stolbovan rauhassa 1617 liitetyn Käkisalmen läänin hallinnolliset olot muuttuivat 1651, kun kruunu jakoi syrjäisen maakunnan pitäjiä läänityksinä ansioituneille henkilöille. Hovit olivat läänitys- ja rälssialueiden hallinnon virkamiesten, tuomareiden ja voutien asuin- ja hallintopaikoikseen rakentamia ja rintamaiden kartanoihin verrattavia. Ne säilyivät hallinnollisina keskuksina, vaikka kruunun läänityksiä peruutettiin 1680-luvun isossa reduktiossa. Liperistä muodostui virkamiesten asuinpaikka keskeisen sijaintinsa vuoksi, ja Lamminniemen hovi oli Flemingien vapaaherrakunnan ja Suur-Liperin hallinnollinen keskus 1700-luvun puoliväliin saakka. Liperin Simananniemi oli Ylä-Karjalan kihlakunnan tuomarin asuinpaikka. Lieksan Hovila oli veronkantokirjuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan hovi. Tohmajärven Jouhkola on ollut yksi Karjalan tuomarin ja kruununvoudin Gabriel Walleniuksen monista maatiloista. Tilalla asui pitäjän säätyläisiä jo 1600-luvulla, ja Walleniuksen omistukseen tila tuli 1764. Kiteen Suorlahti oli 1600-luvulla Flemingien voutien virkatalo ja 1720-luvulla Simo Affleckin (Simo Hurtan) omistuksessa. Orpola oli puolestaan Puhoksen tehtailijan Nils Ludvig Arppen syntymäkoti. Varpasalon Voiniemi oli 1800-luvun alussa mallitila; hovin pellot oli salaojitettu jo 1802.
kunta: k422
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Kaksikerroksinen rakennus, joka oli entinen varasto, sijaitsi Konalan teollisuusalueella Vihdintien itäpuolella. Jossain välissä se oli muutettu katsastuskonttoriksi, mutta nyt sen omisti Pääkalloprikaati. Paikka oli lähellä Helsinkiä, mutta kuitenkin sopivan syrjäinen päämajaksi. Ruosilankatu päättyi kääntöpaikkaan ja päämaja jäi vasemmalle puolelle. Kääntöpaikan ja rakennuksen takapuolella oli koivumetsikkö ja sen takana Kehä ykkönen." (s. 94)
description: Pahamaineisen pääkalloprikaatin klubitalo, jossa jengin päämaja sijaitsee ja jossa jengiläiset majailevat ja viettävät aikaansa.
references: i7791
spatial: i8438

Piperin puisto
type: Puisto
is part of: Suomenlinna
lat: 60.1421453538807
long: 24.9849855965661

Kolmen koon kononen
type: Dekkari
language: fin
spatial: Kruununhaka
spatial: i22
temporal: 1990-luku
kirjoittaja: i2160
lisatietoa: Kolmen Konos-dekkarin yhteisnide: Kunnes tuli Kononen, Kononen vaihtaa kapakkaa, Kononen käy kuumana sekä novellit Kuka kaipaa Konosta ja Kononen ja kultainen peruna.
lisätietoja: http://kononen.kotisivukone.com/

Venäjän kartano
type: AreaOfInterest
kuvailu: Venäjän kartano edustaa Lounais-Hämeen tasaisen viljelyseudun myöhäisiä kartanoita, jossa on säilynyt poikkeuksellisen näyttävä rakennuskanta ja laaja viljelymaisema. Venäjän kartano sijaitsee komean harjun kupeessa, Hämeessä poikkeuksellisen laajan, tasankomaisen viljelymaiseman ympäröimänä. Koenjoen varrelle 1829 valmistunutta, uusklassista päärakennusta ympäröivät laajat puisto ja puutarha, jonka vanhimmat istutukset ovat peräisin 1850-luvulta. Kartanopihaan johtaa pitkä lehtipuukuja. Hirsinen, kaksikerroksinen viljamakasiini on todennäköisesti 1700-luvun lopulta ja sen katolle myöhemmin lisätty korkea kellotorni on mahdollisesti 1840-luvulta. 1893 valmistunutta tiilistä karjarakennusta pidettiin valmistuessaan maamme suurimpana navettana. Kartanoa edeltäneen kylän autioitunut kylätontti on kartanon pihapiirin eteläosassa.
alue: 60.954159750,23.320184539 60.949031569,23.318376886 60.943177500,23.291216955 60.947857333,23.295503322 60.951025293,23.296342645 60.954115249,23.294348387 60.955181134,23.294153229 60.958493834,23.280191463 60.959342486,23.278386426 60.962035024,23.281749521 60.963113528,23.284865629 60.964461359,23.287170044 60.965134477,23.288292309 60.965757612,23.289720816 60.966124922,23.290338477 60.964083692,23.304206144 60.963802604,23.304599062 60.961839533,23.310710749 60.961526308,23.320593212 60.958748472,23.327215153 60.955974872,23.324656687 60.954159750,23.320184539
historia: Venäjän kartano muodostettiin 1830-luvulla neljästä Venäjän kylän rälssitilasta, jotka kuuluivat 1500-luvulla Kurki-suvulle. 1700-luvulla taloilla oli aluksi eri omistajat, mutta vuosisadan vaihteessa ne kaikki kuuluivat Nuutajärven Furuhjelmeille. Furuhjelmeiltä tilat siirtyivät 1810 Jacob Lacceniukselle, joka yhdisti talot Venäjän kartanoksi. Uusklassistinen päärakennus valmistui 1855, mutta sen nykyinen ulkoasu, ikkunat, kuisti ja koristelaudoitus, on 1900-luvun alkupuolen korjauksien seurausta. Kartanolla oli oma raamisaha, höyläämö, juustomeijeri, mylly ja tiilitehdas.
kunta: k103
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: navetta
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: Minut Röbassa ja Herulissa tsennattiin
references: i144
spatial: i47

historia
type: DatatypeProperty
comment: Kohteen historian tekstuaalinen kuvaus
domain: PlaceOfInterest
label: history @en
range: string
sub property of: kuvaus

Kemijoen jokivarsiasutus ja kirkkomaisemat (Pelkosenniemen kirkonkylä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kemijokivarren kyläasutus, eriaikaiset kirkkoympäristöt ja yksittäiset pihapiirit kuvastavat erään Lapin tärkeimmän kulkureitin, Kemijoen varteen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun syntynyttä omavaraistalouteen perustuvaa peräpohjalaista uudisasutusta. Asutuksen rakenne ja peruspiirteet ovat säilyneet joen muodostamassa maisemallisessa kehyksessä. Pihapiireissä on säilynyt lukuisia talonpoikaisklassismia edustavia 1800-luvun päärakennuksia koristeellisine kuisteineen, runsaasti eri-ikäisiä talousrakennuksia, kuten aittoja klassistisine koristeaiheineen sekä Kemijokivarrelle tyypillisiä, mutta muualla harvinaisia kaksikerroksisia venesuojia. Kirkonseudut muodostavat jokivarren maisemalliset kohokohdat. Sekä Keminmaalla että Tervolassa on säilynyt kahden eriaikaisen kirkon muodostama miljöö. Vanhimmalle Kemijoen rakennuskannalle on tyypillistä sen sijainti aivan jokitörmän tuntumassa pelto- ja niittyaukeiden ympäröimänä. Lohenkalastus on ollut Kemijoen varren asukkaitten tärkein elinkeino ja vaurauden tuoja, mikä heijastuu rakennuskannan edustavuutena. Kemijokivarressa on venehuoneita Rovaniemeltä Pelkosenniemelle tulvarajan yläpuolella. Joen suuntaisten kaksikerroksisten venehuoneiden toisessa päädyssä on leveät pariovet. Suurimmat ovat yli 12 metriä pitkiä ja 9 metriä leveitä, jotta niihin on mahtunut kolme-neljä venettä. Keminmaalla keskiajan lopun harmaakivikirkko ja 1820-luvun empirekirkko muodostavat Kemin laajan kirkkopitäjän ytimen joen länsirannalla. Pyhälle Mikaelille omistetun harmaakivikirkon lautaisessa tynnyriholvissa on maalauksia vuodelta 1650. Jokivarteen viettävässä, kiviaidan ympäröimässä kirkkotarhassa on säilynyt hautamuistomerkkejä ja lukuisia talvihautojan jättämiä painaumia. Uutta keltaiseksi kalkittua päätytornillista pitkäkirkkoa ympäröi kiviaita komeine portteineen. Uuden kirkon kirkkotarhaan on haudattu vuoden 1918 sodassa kaatuneet sekä talvi- ja jatkosodan sankarivainajat. Jokirannassa on lääniarkkitehdin 1850-luvulla suunnitteleman pappilan …
alue: 67.106661068,27.515493073 67.107091175,27.511631329 67.108043322,27.512024556 67.108605867,27.509331384 67.109112675,27.504141902 67.110191108,27.504793987 67.109728497,27.513202965 67.110581106,27.513477535 67.110962140,27.513578906 67.111758949,27.511736265 67.112824425,27.507224221 67.116201866,27.497595201 67.119512897,27.489456630 67.120576071,27.485492748 67.121918456,27.483631808 67.123082572,27.486749362 67.123896898,27.490725453 67.121339226,27.496180071 67.114747820,27.512087931 67.112516895,27.515757649 67.111718423,27.518376130 67.110706627,27.519590372 67.109536260,27.519285405 67.108702309,27.518847849 67.107898569,27.517501395 67.106661068,27.515493073
historia: Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista ennen voimalaistosten rakentamista. Vaikka lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle 15 km matkalle Taivalkoskelta etelään, sillä oli merkitystä myös Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle. Kemijoen suupuoleen alkoi juurtua pysyvää talonpoikaisasutusta jo 1000-luvun alussa. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Satakunnasta ja Hämeestä sekä Karjalasta lohikalastuksen houkuttelemina. Kemijokivarren asuttivat ja ottivat maanviljelykseen lohitalonpojat alkaen Kemijoen rannikolta ja jokisuusta kohti pohjoista. Keskiaikainen kiinteä asutus syntyi jokisuuhun Valmarin alueelle ja lähti leviämään pitkin jokirantoja kohti pohjoisen erämaita. Rovaniemen korkeudella peräpohjalainen maanviljelyskulttuuri levisi varsinaisesti 1500-luvun aikana. Kemin seurakunta perustettiin 1329. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Valmarinniemeen Kemijoen itärannalla. Laajimmillaan Kemin emäseurakuntaan ja suurpitäjään kuuluivat nykyisten Simon, Kemin, Keminmaan, Tervolan, Rovaniemen ja Kemijärven kuntien alueet. Kaupankäynti keskittyi 1500-luvun alussa valmistuneen kivikirkon läheisyydessä sijainneelle Haminasaarelle, kolme kilometriä Valmarinniemestä ylävirtaan. Harmaakivikirkko jäi liian pienenä pois vakituisesta käytöstä jo 1780-luvulla, minkä jälkeen sitä käytettiin pitkään talvihautana ja hautapaikkana. Kirkko kunnostettiin ensimmäisiä kertoja 1930-luvulla, jolloin myös sen maalaukset konservoitiin. Uuden kirkon suunnitteli pietarsaarelainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari Jacob Rijf, joka oli valittu 1784 Länsipohjan viralliseksi lääninrakennusmestariksi. Tämän "keskimmäisen" kirkon perustus kuitenkin sortui ja uusi kirkko rakennettiin Intendentinkonttorissa tehtyjen piirustusten (C.L. Engel) mukaan rakennusmestari Erik Korpin johdolla 1824-1827. Keminmaan pappilan (1859) suunnitteli Oulun läänin lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Kemin alaisena saarnahuoneena toiminut Tervola korotettiin kappeliksi 1673 ja seurakunta itsenäistyi 1880. Vuosina …
kunta: k583
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: navetta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Womack, Bobby
type: Muusikko

Virtanen, Ville
type: Kirjailija

metadescription 5
modified: 2009-04-29T08:22:21+0300

metadescription 7454
modified: 2010-02-02T15:35:03+0300

Kapteeninkatu 5
type: Osoite
is part of: Kapteeninkatu
is part of: i35
is part of: i8007
lat: 60.1567967621414
long: 24.9457264057123

viestikeskus
created: 2012-05-25T10:08:37.407+00:00
modified: 2012-05-25T10:08:37.547+00:00
preferred label: communication center @en

metadescription 5759
modified: 2010-09-17T10:57:49+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Jääkukkia keisarinnalle
type: Tietokirja
description: Fabergén pääsiäismunia suunnitelleen Alma Pihlin elämäkerta
language: fin
relation: Alma Pihl
spatial: Rakuunantie 3
temporal: 1960-luku
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i106
temporal: 1950-luku
temporal: i107
temporal: i114
temporal: i109
kirjoittaja: Seppälä, Anu

metadescription 252
modified: 2010-02-08T16:37:25+0300

Sauna / Verstas D22
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T07:56:40.974+00:00
modified: 2012-12-13T09:31:13.752+00:00
subject: p33283
subject: p34262
subject: p33844
subject: p36235
kuvailu: Rakennus D 22 rakennettiin vuosina 1844-45 meriministeriön varoilla merisotahallinnon sairaalan saunaksi Pikku Mustasaaren länsirannalle. Sivukäytävällisessä, aumakattoisessa talossa oli kaksi saunaa. Keskirisaliitissa oli kaksi ikkunaa ja ovi ja räystään yläpuolinen attika. Keskirisaliitti sijaitsi symmetrisesti nykyisen vasemman puoleisen oven kohdalla. Kattotuolit olivat muunnelma ruotsalaisesta kattotuolista. Perustukset tehtiin kylmämuuritekniikalla hirsiarinalle. Rannan puoleisessa fasadissa oli 9 ikkuna-akselia, joista puolet oli valeikkunoita. Vuosina 1858, 1864 ja 1870 tehtiin peruskorjausta. Lattioita uusittiin, ikkunapuitteet vaihdettiin, välipohja vuorattiin ja vedenlämmityspadat muurattiin uudelleen. Vuonna 1873 saunaa laajennettiin pohjoiseen päin noin puolella entisestä pituudestaan. Siihen tehtiin huone ja keittiö saunan vuokraajaa varten. Vuokraaja oli siviili, jonka liiketoimintana oli saunottamispalvelujen myynti varuskunnalle. Rakennukseen tuli suuret pesu-, puku- ja löylyhuoneet koko varuskuntaa varten. Sisäänkäynti siirrettiin nykyisen oikean puoleisen oven kohdalle. Saunaan ja pesuhuoneeseen laskettiin asfalttilattiat, kaikki uunit muurattiin uudelleen. Huonokuntoinen eteläinen päätyseinä muurattiin ja valkaistiin uudelleen. Talon taakse rakennettiin pieni ulkokäymälä. Itäseinälle rakennettiin vanhaan eteiseen kaivo, jonne vesi tuli merestä saaren itäpuolelta. 1877 uusittiin keittopadat. Seuraavana vuonna 1878 hankittiin käsipumppu ja asennettiin valurautainen vesijohtoputki sekä jonkinlainen sisävesijärjestelmä. Eteisessä oli mukulakivilattia. Saunan sisäänkäynnin yhteyteen tehtiin ulkoeteinen, saunan penkkejä ja ulkoseinärappauksia korjattiin. Eteläpäätyä korjattiin jälleen. Vesikatto maalattiin. Vuonna 1880 vanhasta saunasta tehtiin asuinrakennus sisustamalla siihen huoneistot viittä yliupseeria varten. Isoimmissa huoneissa välipohja korjattiin ja sen kannatusta vahvistettiin kahdella rivillä puupilareita, ilmeisesti kuitenkin vain tilapäis…
historia: Rakennus D 22 rakennettiin vuosina 1844-45 meriministeriön varoilla merisotahallinnon sairaalan saunaksi Pikku Mustasaaren länsirannalle. Sivukäytävällisessä, aumakattoisessa talossa oli kaksi saunaa. Keskirisaliitissa oli kaksi ikkunaa ja ovi ja räystään yläpuolinen attika. Keskirisaliitti sijaitsi symmetrisesti nykyisen vasemman puoleisen oven kohdalla. Kattotuolit olivat muunnelma ruotsalaisesta kattotuolista. Perustukset tehtiin kylmämuuritekniikalla hirsiarinalle. Rannan puoleisessa fasadissa oli 9 ikkuna-akselia, joista puolet oli valeikkunoita. Vuosina 1858, 1864 ja 1870 tehtiin peruskorjausta. Lattioita uusittiin, ikkunapuitteet vaihdettiin, välipohja vuorattiin ja vedenlämmityspadat muurattiin uudelleen. Vuonna 1873 saunaa laajennettiin pohjoiseen päin noin puolella entisestä pituudestaan. Siihen tehtiin huone ja keittiö saunan vuokraajaa varten. Vuokraaja oli siviili, jonka liiketoimintana oli saunottamispalvelujen myynti varuskunnalle. Rakennukseen tuli suuret pesu-, puku- ja löylyhuoneet koko varuskuntaa varten. Sisäänkäynti siirrettiin nykyisen oikean puoleisen oven kohdalle. Saunaan ja pesuhuoneeseen laskettiin asfalttilattiat, kaikki uunit muurattiin uudelleen. Huonokuntoinen eteläinen päätyseinä muurattiin ja valkaistiin uudelleen. Talon taakse rakennettiin pieni ulkokäymälä. Itäseinälle rakennettiin vanhaan eteiseen kaivo, jonne vesi tuli merestä saaren itäpuolelta. 1877 uusittiin keittopadat. Seuraavana vuonna 1878 hankittiin käsipumppu ja asennettiin valurautainen vesijohtoputki sekä jonkinlainen sisävesijärjestelmä. Eteisessä oli mukulakivilattia. Saunan sisäänkäynnin yhteyteen tehtiin ulkoeteinen, saunan penkkejä ja ulkoseinärappauksia korjattiin. Eteläpäätyä korjattiin jälleen. Vesikatto maalattiin. Vuonna 1880 vanhasta saunasta tehtiin asuinrakennus sisustamalla siihen huoneistot viittä yliupseeria varten. Isoimmissa huoneissa välipohja korjattiin ja sen kannatusta vahvistettiin kahdella rivillä puupilareita, ilmeisesti kuitenkin vain tilapäis…
paikan tyyppi: sauna
lat: 60.149031604476235
long: 24.97925825119023

description: Tabe heittää rannerenkaan.
references: i8615
spatial: i8614

description: Rakennuksen arkkitehdit Gesellius & Lindgren & Saarinen.
references: Saarinen, Eliel
spatial: i7119

Kontulan ostoskeskus
type: Rakennus
is part of: i100
lat: 60.2379759565403
long: 25.083364793628

bibliographic citation: '- Otetaan vielä tuolta, Markus Lind sanoi ja viittasi ylös Erottajan mäkeen. Valo läikkyi laskeutuvan raitiovaunun ikkunoissa, huhtikuun taivas kaartui kuulaansinisenä. Pertti Jokimaa kiinnitti Arriflexin takaisin statiiviin ja se olallaan käveli Markuksen perään mäen päälle. - Laajana? - Aloita laajana ja aja hitaasti Wulffin kulmaan, siis tuonne missä Wulff joskus oli. (s. 5)
description: Markus Lind ohjaa dokumentin tekoa Helsingissä.
references: i9601
spatial: Erottaja

metadescription 8165
modified: 2009-12-29T14:06:00+0300

Björkön kylämaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Björkön kylässä on poikkeuksellisen selkeästi näkyvissä maannousemarannikolle tyypillinen viljelymaisema ja kylärakenne, joka sijoittuu jääkauden jälkeen mannerjään sulamisvesien vaikutuksesta syntyneen De Geer - pyykkilautamoreenin raidoittamaan mastoon. Asutus on syntynyt moreeniharjanteille ja pellot niiden välisiin kapeisiin painantaisiin. Björkön monitaloisessa kylässä rakennuskanta on mittakaavaltaan Pohjanmaan saaristokylille tyypillistä ja hyvin rakentamisaikansa asussa säilynyttä. Kyläkuva on säilynyt perinteisenä agraarimaisemana lukuisine peltoaloja rajaavine kiviaitoineen. Rakennuskanta muodostaa tiheän kyläkokonaisuuden erityisesti kirkon ympäristössä. Asuinrakennukset, joista monet ovat 1800-luvulta, ovat etupäässä puolitoistakerroksisia ja valtaosa niistä on punamullattuja. Suuret kuistit ovat tyyppilisiä saaren asuinrakennuksille. Pitkärunkoiset talousrakennukset rajaavat asuintontteja. Björkön pieni punainen puukirkko on rakennettu 1859 ja se on järjestyksessään seurakunnan toinen. Maankohoamisen vaikutus merenkululle näkyy kylän venesatamien kehityksessä. Rantaviivan paetessa vanhemmat satamat ovat jääneet pois käytöstä. Bodbackin vanhassa kalasatamassa, joka on ollut käytössä vielä 1930-luvulla, on jäljellä muutama kala-aitta ja pari vanhaa venevajaa. Myös uudemmassa satamassa, yhä käytössä olevassa Svedjehamnissa on vanhoja rantavajoja, mutta sekin alkaa olla liian matala suuremmille veneille siitä huolimatta, että satamaa ja väyliä on ruopattu. Suuremmille kalastusveneille onkin jo rakennettu Vikarskatiin uusi satama 1994. Björkön kylä ja viljelykset on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi. Kylä sijaitsee Merenkurkun saariston alueella, joka luokiteltu kansallismaisemaksi. Merenkurkun saaristo on hyväksytty Unescon maailman luonnonperintöluetteloon heinäkuussa 2006.
alue: 63.339041263,21.318412971 63.336780606,21.301933148 63.342309209,21.295043558 63.342207782,21.288953454 63.342265878,21.286841405 63.343341876,21.285863391 63.344826258,21.287223066 63.346825919,21.289307737 63.357956235,21.288047216 63.362826359,21.302603106 63.355165419,21.310618282 63.354450468,21.350216548 63.346306245,21.356588103 63.343991325,21.357277844 63.337801983,21.359830580 63.331838710,21.363037678 63.328134320,21.361919821 63.323987298,21.331694421 63.324351309,21.324423977 63.324714289,21.313785755 63.325295597,21.312343942 63.326354374,21.312207459 63.329352359,21.316385153 63.331325947,21.318258866 63.333275070,21.321526220 63.335753382,21.321290666 63.339041263,21.318412971
historia: 1500-luvun alussa saarella oli kolme taloa, Brådd, Galt ja Skägg, mutta 1549 jo 12 verotaloa. Ensimmäiset asukkaat harjoittivat hylkeenpyyntiä ja kalastusta. Maanviljelyn muututtua tärkeämmäksi elinkeinoksi viljelymaata raivattiin 1700-luvun vajaasta 10 hehtaarista niin, että peltopinta-ala 1850-luvulla oli 42 ha, 1920 jo 141 ha ja sotien jälkeen lähes 300 hehtaaria.
kunta: k499
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Helsingin metro
type: Dokumentti
language: fin
spatial: i6370
spatial: i44
spatial: i43
spatial: i6363
spatial: Itäkeskus
temporal: i115
lisatietoa: Liikenne alkoi vuonna 1982 Hakaniemen ja Itäkeskuksen välillä.
lisatietoa: Lue lisää ja katso dokumentti YLEn Elävästä arkistosta.

metadescription 7950
modified: 2010-02-02T15:42:32+0300

bibliographic citation: 'Nykyisin Anna syö myös vappulounansa Rivolissa hyvässä seurassa. Ruoka on tietysti erinomaista ja tunnelma korkealla, kun haitari soi ja yhteislaulu raikaa, kuohuviinimaljoja kohotellaan ja Ragni kulkee salista toiseen. Traditioon kuuluu myös, että Anna varaa luonaspaikan saman tien jo seuraavaksi vapuksi, sillä ovien ulkopuolelle jäämisen riskiä ei oteta.' (s.128)
references: i8759
spatial: i8761

Lennättimenhoitajan talo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T10:03:12.252+00:00
modified: 2012-12-13T08:08:34.395+00:00
subject: p36235
subject: p3328
kuvailu: Kunnostus- ja muutostyöt Suomenlinnan asukasmäärän kohottaminen on ollut keskeinen tavoite Suomenlinnan palvelutason turvaamiseksi ja kehittämiseksi. Rakennuksen C 71:n todettiin soveltuvan hyvin asuinkäyttöön. Muutostyössä siihen varustettiin viisi asuntoa. Rakennus oli ikkunoita lukuun ottamatta hyväkuntoinen. Muutamia keveitä väliseiniä purettiin ja rakennettiin uusia sekä muurattiin ja avattiin oviaukkoja. Rakennus liitettiin kaukolämpöverkkoon ja sähkö-, viemäri- ja vesijohtoasennukset uusittiin. Jokaisessa asunnossa säilytettiin yksi lämmitysuuni. Lämmönjakohuonetta ja sähköpääkeskusta varten rakennettiin pihalle uudispaviljonki. Toteutusaika: 1993-95 Arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtitoimisto Kaisa Vepsäläinen Ky/ Kaisa Vepsäläinen ja Mervi Savolainen Rakennesuunnittelu: Rakennusinsinööritoimisto P&T Jauhiainen Oy/ Tapio Jauhiainen LVI-suunnittelu: Timo Penttilä -yhtiöt/ Jukka Sainio Sähkösuunnittelu: Konsulttitoimisto J W Majurinen Oy/ Timo Meskanen Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta Rakennustyöt: Helsingin lääninvankilan Suomenlinnan työsiirtola Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) C 71 rakennettiin vuosina 1906-1910 upseeriasunnoksi ja sotilaslennättimen kansliaksi. Hankkeeseen kuuluivat myös jääkellari C 72, likakaivo, pihapengerryksiä ja portaita. Kanslia toimi alakerran kolmessa huoneessa, muut olivat nuorempien upseerien asuntoina. Yläkerta oli kokonaan yhtä huoneistoa, joka oli varattu sotilaslennättimen päällikölle. Rakennus oli asuinkäytössä vuoteen 1931 asti, jolloin yläkertaan muutti Suomenlinnan lastentarha. Alakerrassa oli terveydenhoitajan vastaanotto ja asunnot terveydenhoitajaa ja päiväkodin keittäjää varten. Alakerran asunnot otettiin lastenseimen käyttöön 1977. Suuria sisäpuolisia muutoksia ei päiväkodin aikana tehty. Joitakin oviaukkoja levytettiin kiinni, ulkoseinien lämmöneristystä parannettiin halltex-levyin ja lattioihin asennettiin korkki- ja muovimattoja. Julkisivuissa tehtiin …
historia: Rakennus C 71 rakennettiin vuosina 1906-10 venäläisten upseereiden asunnoiksi ja sotilaslennättimen kansliaksi. Yläkerrassa sijaitsi sotilaslennättimen päällikön asunto. Rakennukseen kuului myös jääkellari C 72. Rakennushankkeen yhteydessä maastoa muokattiin voimakkaasti pihapengerryksin. Rakennus oli asuinkäytössä 1930-luvulle asti, jolloin Suomenlinnan lastentarha muutti yläkertaan ja alakertaan sijoitettiin terveydenhoitajan vastaanottotilat terveydenhoitajan ja keittäjän asuntoineen. Asunnot otettiin lastenseimen käyttöön vuonna 1977. Päiväkodin aikana rakennuksen julkisivulta poistettiin rautakaiteinen koristeparveke ja vuosilukukartussi, sisäpuoliset muutokset olivat lähinnä pintakerrosten uusimisia. Lastentarhan muuttaessa kruunulinna Ehrensvärdin kunnostettuihin tiloihin vuonna 1990 toimi rakennus tilapäisesti Merisotakoulun asuntolana.
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14590207960343
long: 24.988324117660568

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i6450
spatial: i6900

Viiskulmassa on viisi kulmaa
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i35
spatial: i34
spatial: i7652
temporal: 1960-luku
esittaja-musiikki: Numminen, M.A.
saveltaja: Koskinen, Artro
saveltaja: Numminen, M.A.

metadescription 8759
modified: 2010-10-26T15:51:22+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1619459~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1666273~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1920577~S9*fin

Helsingin höyrylaivareittien kesähuvila-asutus (Stansvik - Hevossalmi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin lähisaaristoon höyrylaivareittien varteen syntynyt huvila-asutus ilmentää pääkaupunkilaisten 1800-luvulla alkanutta ja 1900-luvun alkupuolella laajentunutta kesäasumiskulttuuria. Monet edustavien huviloiden rakennuttajat ja asukkaat ovat lukeutuneet aikansa elinkeino- ja kulttuurielämän eliittiin, rakennusten ja puistojen suunnittelijat aikansa parhaimmistoon. Huvila-asutus on sijoittunut entisille kartanoiden maille höyrylaivareittien varrelle. Huviloiden päärakennuksiin liittyy mm. arvokkaita puistoja ja puutarhoja, huvimajoja, pelikenttiä, uimakoppeja ja laitureita. ”Kerää pienelle alalle mitä viehättävin maisema: vuoria, puistoja, selkiä, lahtia ja niemiä, jotka meidän aikanamme ympäröivät Suomen uutta pääkaupunkia, aseta Tuurholman viereen Jollas ja Stansvik, äläkä vaadi suomalaiselta saaristomaisemalta enempää.” (Sakari Topelius, Tähtien turvatit 1889) Helsingissä Stansvikin kartanon rakennuskanta, päärakennus, huvila Engel ja venevaja ovat 1800-luvulta, samoin puisto, huvimaja sekä huviloiksi muutetut työväen- ja talousrakennukset. Tahvonlahden pohjukassa ovat Schaumannin huvila ja alppimaja 1870-luvulta, Kaivoshuvila 1700-luvulta sekä kartanon rautakaivos 1760-luvulta. Nuorempia kesäasuntoja kartanon mailla ovat kunnallisvirkamiesyhdistyksen majat ns. Vanhakylässä. Tahvonlahden ja Hevossalmen rannalla on muutamia huviloita, joista Salomo Wuoriolle suunniteltu on arkkitehtien Gesellius-Lindgren-Saarinen varhainen huvilasuunnitelma 1900-luvun taitteesta. Tullisaaren Turholman kartanomiljööstä ja kauppaneuvos Borgströmin rakennuttamasta kolmesta huvilasta on säilynyt kaksi uusrenessanssihuvilaa 1870-luvulta sekä laaja puisto. Huvilat ja muu rakennuskanta ovat Theodor Deckerin suunnittelemia. Huviloissa yhdistyvät sveitsiläistalojen piirteet, kansanomainen puuarkkitehtuuri ja uusrenessanssi. Toinen huviloista on ollut pitkään laulaja Aino Acktén kesähuvilana. Degerön puistomaiseen kartanoalueeseen kuuluu päärakennus, vierasmaja eli rantatupa sekä asuin…
alue: 60.168754414,25.029805268 60.167965028,25.031603381 60.167201209,25.033679753 60.165445639,25.037795128 60.162967693,25.041547172 60.161250334,25.044282300 60.160840061,25.045002170 60.160479226,25.045719084 60.160522287,25.046410063 60.160672948,25.047942897 60.159921576,25.049875161 60.159432695,25.050301499 60.158959695,25.050404273 60.158071688,25.050528662 60.157985207,25.048644423 60.159850902,25.033754377 60.164046061,25.025494698 60.166343964,25.026583578 60.167099646,25.026402829 60.168023340,25.026064989 60.169701117,25.025342946 60.169828765,25.026352029 60.169514013,25.027895883 60.168754414,25.029805268
historia: Pohjoismaissa ja Venäjällä kaupungissa asuvien säätyläisten ja porvarien tapa muuttaa kesäisin maaseudulle asumaan on vuosisatoja vanha. Koskemattoman luonnon arvostus liittyi yleisempäänkin 1700-luvun lopun eurooppalaiseen luonnon ihailuun. Vilkkaan kaupunkiasumisen vastapainoksi haettiin kesäisin rauhallista maaseutuasumista, mikä alkoi säätyläisten ja varakkaan porvariston keskuudessa jo 1800-luvun alkupuolella. Helsingin ympärille muodostuneen kesähuvila-asutuksen taustalla oli paitsi Suomen maiseman ”löytäminen” myös 1800-luvun alun uuden pääkaupungin nopea kasvu. Ensimmäiset saariston kesäasunnot olivat joko aatelisten maakartanoita tai kaupunkilaisten vuokraamia kalastajamökkejä tilapäiseen käyttöön. Varsinaisten huviloiden rakentaminen, osin suureellisin huvila- ja puutarhasuunnitelmin, käynnistyi 1860- ja 1870-luvulla. Huvilan paikan valintaan vaikuttivat maisemat, laivareitit ja näkymät laivareitille, laiturit ja kalastusmahdollisuudet. Huviloita rakennettiin 1870-1890-luvulla vilkkaasti etenkin Meilahteen ja Degeröhön (vuodesta 1946 Laajasalo) sekä Espoon saaristoon. Höyrylaivaliikenne Helsingistä Degeröhön alkoi 1837 ja myöhemmin se kehittyi säännölliseksi vuoroliikenteeksi, joka mahdollisti jopa työssäkäynnin pääkaupungissa. Höyrylaivaliikenne pysyi vilkkaana 1930-luvulle asti. Tullisaaren Turholman kartanon vuokraajan ja sittemmin omistajan kauppaneuvos Henrik Borgströmin, elinkeino- ja kulttuurielämän vaikuttajan, kesänvietto Tullisaaressa alkoi 1838. Degerön Stansvikin kartanossa kesäasutus alkoi samoin jo 1800-luvun alkupuolella. Kesävieraiden määrä kasvoi 1800-luvun puolenvälin jälkeen, jolloin kartanoon rakennettiin lisää tilaa ja muutettiin vanhoja työväenasuntoja kesähuviloiksi. Ensimmäinen tontti, ns. Schaumannin huvila, vuokrattiin 1870-luvulla. Stansvikin hiekkatiet ja vanhat kaivokset mainitaan oivallisina kävelykohteina 1889 julkaistussa matkailuoppaassa. Huvilapalstojen erottamista helpotti maanjakolainsäädännön lieventyminen 1864 ja 1883 …
kunta: k091
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: kartano
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Englantilaiskallion nimen alkuperä
type: Fakta
content: Mistä tulee nimitys Englantilaiskallio? Kallio on Kulosaaren sillan pielessä. Englantilaiskallio oli pitkään epävirallinen nimi rantakalliolle Sörnäisten sataman alueella. Karttoihin se tuli vuonna 1985. Nimi on luultavasti perua englantilaisilta laivoilta. Kalliolta lastattiin 1800-luvun lopulla puutavaraa mm. englantilaisiin laivoihin ulkomaille vietäväksi.
language: fin
spatial: Englantilaiskallio
temporal: i106

metadescription 8401
modified: 2010-01-11T14:03:12+0300

Küttner, Iiro
type: Ohjaaja

description: Kirkon arkkitehti
references: i6859
spatial: Kallion kirkko

metadescription 6372
modified: 2010-02-02T16:39:40+0300

description: Korkeavuorenkatu 1:ssä oli Turtiaisen lapsuuden- ja nuoruudenkoti.
references: i7737
spatial: i7738

Sairaanhoidon ytimessä
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Meilahden sairaala
temporal: 1990-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i116
kirjoittaja: i3962
kirjoittaja: i7959

Töölön ala-asteen koulu
type: Rakennus
alternative: Töölön kansakoulu
is part of: i22
is part of: i23
lat: 60.1827637769699
long: 24.9222305572678

metadescription 6706
modified: 2009-08-05T13:42:11+0300

metadescription 8661
modified: 2010-02-04T15:26:08+0300

Myllymäen rautatieasema ja asemanseudun kauppa- ja liikerakennukset
type: AreaOfInterest
kuvailu: Myllymäki on 1800-1900-luvun vaihteen vilkkaan rautatieasematoiminnan ja alueellisen tukkukaupan myötä syntynyt maaseudun kaupallinen keskus. Asemanseudun liikerakennusten rivistö edustaa ajanjaksoa, jolloin Myllymäki on ollut merkittävä kauppatavaran välitys- ja tukkuliiketoiminnan keskus. Tampere – Vaasa –radan Myllymäen asema on puinen uusrenessanssirakennus. Asemarakennus on poikkeuksellisen komea - III luokan tyyppipiirustuksin toteutettu ja ravintolalla varustettu - koska Tampere – Vaasa -rataa rakennettaessa 1879-1882 sitä suunniteltiin Jyväskylän yhteysradan risteysasemaksi. Asema-alueella on myös tavallista isompi asuinkasarmi "Yläkasarmi", joka on rakennettu 1890-luvulla. Radan pohjoispuolella on pieni veturitalli ja paja. Asemanseudun osin tiiviisti rakennetulle kylänraitille on muodostunut maaseudun kaupan keskus. Asematien ja Palkkikankaantien kulmauksessa on useita 1880-luvulta periytyviä liiketontteja, joissa liiketilat ovat olleet asuntojen yhteydessä. Edelleen toiminnassa olevassa Kallion kaupassa on ollut yhtäjaksoisesti kauppatoimintaa vuodesta 1881. Nykyinen liikerakennus on vuodelta 1911. Asematien puolelta rakennusta on uudistettu 1940-1950-luvulla ajanmukaiseksi mm. kookkain näyteikkunoin. Kallion kaupan vieressä on Asematiessä kiinni oleva Finnilän komea tukkukaupparakennus sekä kaupan rakentamiseen olennaisesti kuulunut kookas hirsimakasiini. Finnilän kauppakartano on rakennettu 1900 ja laajennettu 1910. Rakennuksessa on sijainnut tukku- ja vähittäisliikkeen konttori, ruokasali, johtajan asuintilat, vähittäiskauppa ja varastohuoneita sekä poikamiesvirkailijoiden tilat yläkerrassa. Aikanaan kauppakartanoon liittyneet pitkät makasiinirivit, puutarha sekä kauempaa matkanneiden hevosmiesten ns. kopestupa ovat kadonneet. Yksi talousrakennus on jäljellä samoin kuin kauempana tiestä sijaitseva aumakattoinen autotalli. Finnilän kauppakartano on ollut Keskon tukkuliikkeen käytössä vuoteen 1965. Asemanseudun aikanaan vilkkaasta liike-elämästä kertovat…
alue: 62.525326745,24.277381473 62.525292822,24.277575979 62.524508579,24.281779895 62.524017030,24.281268955 62.523659180,24.282759504 62.522944365,24.282076717 62.523590247,24.279689346 62.523653303,24.279298232 62.523298865,24.279109687 62.523391939,24.278245691 62.523768682,24.278500317 62.524076314,24.276569138 62.524667698,24.276773682 62.525326745,24.277381473
historia: Rautatie Tampereelta Vaasaan valmistui 1883 ja Myllymäestä tuli vilkas keskuspaikka. Myllymäen asemalle keskittyi tavaraliikenne, ja se oli Ähtärin henkilöliikenteeseen keskittyneen aseman ohella itäisen ja eteläisen Etelä-Pohjanmaan keskuspaikkoja. Rautatien ansiosta Myllymäellä alkoi vilkas ja alueellisesti merkittävä kauppatavaran välitys- ja tukkuliiketoiminta. Rautatie oli 1900-luvun alkukymmeninä alueen huomattavin työllistäjä. Aseman merkitys väheni kuitenkin junien nopeuksien kasvaessa. Myllymäen tavaraliikenteestä merkittävä osa oli aina 1920-luvulle asti puutavarakuljetusta Keski-Suomen metsistä tehtaille. Myös paikkakunnan kaksi tervatehdasta käyttivät raidekuljetusta erityisesti 1900-1905. Vaasassa toimineen Finnilän kauppahuoneen haarakonttori perustettiin Myllymäelle 1894 ja vähittäis- ja tukkukauppa aloitettiin seuraavana vuonna. Tuolloin Myllymäellä toimi useita kauppiaita; Kaarlo Valkeinen, K.N. Wiik, Yrjö Matikainen ja G. Hänninen. Kauppias C. Finnilä aloitti toimintansa Myllymäellä vuokraamalla nykyisen Virin/Varpusenlinnan ylätuparakennuksen ulkokartanoineen kauppias Wiikiltä, ja Carl Finnilä Oy:n omat toimitilat valmistuivat 1900. Finnilän vähittäiskauppa lopetettiin 1918 ja tukkuliike myytiin 1927 Kauppiaitten Osakeyhtiölle, joka puolestaan liittyi myöhempään Keskoon. Yhteensä neljä tukkukauppaa sijoitti Etelä-Pohjanmaan konttorinsa Myllymäelle. Keskon lisäksi yksi niistä oli Ähtärin Kuluttajain Osuusliike, jonka päätoimipiste aloitti toimintansa Myllymäellä 1917. Sen toiminta lakkasi 1940-luvun lopulla ja tiloissa toimi myöhemmin mm. kenkäkauppa, kampaamo, pankki ja useita muita liikeyrityksiä. Myllymäellä oli 1920-1930-luvulla pankkien toimitiloja myös Virin ylätuvalla sekä Finnilän nk. kopesturassa. 1960-luvun puolivälissä Myllymäellä oli kaksitoista kauppaa. Myllymäen viimeinen ja suurin tukkuliike Kesko siirsi konttorinsa Myllymäeltä Seinäjoelle 1965. Keskeisen asemansa Myllymäki ja Ähtäri menettivät Parkanon radan valmistuttua 1971.
kunta: k989
paikan tyyppi: liikerakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
type: Tietokirja
language: fin
language: swe
language: MuuKieli
relation: Jung, Dora
relation: Skogster-Lehtinen, Greta
relation: Schwartzberg, Maria
relation: i8805
spatial: i7483
spatial: i6521
spatial: Herttoniemen kirkko
spatial: Kallion kirkko
spatial: Temppeliaukion kirkko
spatial: Matteuksenkirkko
spatial: Huopalahden kirkko
spatial: i7482
spatial: Paavalin kirkko
spatial: i7476
spatial: i7480
spatial: i7484
spatial: i6868
spatial: Mustasaari
spatial: Oulunkylän kirkko
spatial: i6519
spatial: Pakilan kirkko
spatial: i7493
spatial: Vuosaaren kirkko
spatial: Tuomiokirkko
spatial: Malmin kirkko
spatial: i8758
spatial: Munkkivuoren kirkko
spatial: i7490
spatial: i7492
spatial: Alppilan kirkko
spatial: Kannelmäen kirkko
temporal: 1990-luku
temporal: i107
temporal: 1950-luku
temporal: i114
temporal: i108
temporal: 1960-luku
temporal: i115
temporal: i109
temporal: i116
temporal: i110

metadescription 6966
modified: 2010-09-17T11:25:38+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1571446~S9*fin

Palmén, E. G.
type: Kirjailija
spatial: i6830

Paimion rautatieasema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Paimion asemarakennus on Turku-Karjaa -radan IV luokan asema ilman ravintolaa. Se on säilynyt hyvin rakentamisaikansa asussa. Asemapuiston reunustama Paimion asemarakennus on valmistunut rautatiearkkitehti Bruno Granholmin tyyppipiirustuksin. Huolimatta myöhemmästä laajennuksesta sen ulkoarkkitehtuuri ja sisätilat ovat hyvin säilyneet. Asema-alueeseen sisältyy tavaramakasiinin lisäksi 1928 valmistunut asuinrakennus ja kaksi talousrakennusta. Rautatieasema sijaitsee Paimion keskustaajaman pohjoisreunalla, Paimionjoen ja Vähäjoen yhtymäkohdassa.
alue: 60.458938230,22.689040200 60.458914501,22.687225597 60.458995022,22.686819733 60.458962116,22.685804502 60.458957524,22.684312411 60.458909949,22.683471941 60.458969105,22.683369334 60.459376330,22.682927805 60.459419601,22.684020649 60.459429064,22.686722562 60.459397432,22.688842729 60.458938230,22.689040200
historia: Turku-Karjaa rautatiekomitea lähetti Paimioon rautatien rakentamista koskevan kirjelmän 1886. Radan rakennustyöt Paimiossa alkoivat 1897 ja rata avattiin liikenteelle 1899. Paimion asemarakennus ja aseman tavaramakasiini valmistuivat edellisenä vuonna. Asemaa laajennettiin ja sen tilajakoa muutettiin 1916.
kunta: k577
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Vicke Pettersson: Erottaja ja Kolmikulma ennen ja nyt. Artikkeli kirjassa.
references: i4693
spatial: Erottaja

metadescription 9112
modified: 2010-05-24T15:51:53+0300

Marieforsin ruukki ja Kellokosken sairaala
type: AreaOfInterest
kuvailu: Marieforsin ruukki on yksi maamme yhtenäisistä rautateollisuusalueista. Marieforsissa rakennusten toiminnallinen ryhmitys sekä laajuus on säilynyt pääpiirteissään samana kuin jo 1800-luvun alussa. Marieforsin vanhan ruukinkartanon päärakennuksessa ja kartanoalueella on Kellokosken sairaala, maan toinen piirimielisairaala, joka liittyy paitsi historiallisesti myös maisemallisesti ruukkiin. Marieforsin teollisuusrakennukset - pääasiassa 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkupuolelta - ovat syvässä ja kapeassa jokilaaksossa. Kosken poikki johtava pato on korkea ja sen yläpuolella on suurehko patoallas. Padon yhteyteen on 1932-33 rakennettu voimalaitos. Kosken itärannalla on pääosa ruukin tehdasrakennuksista, joiden rungon muodostavat kaksi joensuuntaista 1898-99 rakennettua punatiilistä pitkää rakennusta. Kosken länsirannalla, hieman kauempana rantapenkereen päällä, vanhempien tehdasrakennusten kaakkoispuolella, on komea funktionalistinen, betonirakenteinen, kolmikerroksinen meijeriastiatehdas ns. Lasipalatsi vuodelta 1938. "Lasipalatsin" ja muiden teollisuusrakennusten välillä on ruukkimaiseman kannalta tärkeä matalahko, pääasiassa tiilinen rakennusrivi, jossa on mm. varastoja ja tinaamo. Ruukin vanhoissa rakennuksissa toimii pienteollisuusyrityksiä. Teollisuusrakennusten kaakkoispuolella rantapenkereen päällä sijaitsevat Marieforsin uudempi ruukinkartano ja konttorirakennus. Marieforsin muun rakennuskannan keskipisteenä on hirsinen, taitekattoinen ruukinkirkko. Kirkon länsipuolella väljän kentän ympärillä ovat ruukin työväenasunnot. Kaikki säilyneet rakennukset ovat useammalle ruokakunnalle tarkoitettuja kasarmeja. Kellokosken nykyisen sairaalan alueella ei enää ole ruukin rakennuksia. Kellokosken sairaala sijaitsee puistomaisessa ympäristössä Keravanjoen itärannalla, Kellokosken tehtaiden koillispuolella. Ruukinkartanon maille perustettu Kellokosken sairaala on maan toiseksi vanhin piirimielisairaala. Puistomaisessa ympäristössä on sairaala- ja asuinrakennuksia eri v…
alue: 60.535632930,25.111593285 60.535286080,25.111734808 60.532384804,25.110337708 60.530678775,25.108529780 60.530050457,25.110004752 60.529613657,25.109304471 60.529761026,25.107183231 60.528628366,25.105203231 60.529240179,25.105351718 60.530123155,25.105030921 60.529639581,25.101516079 60.532737995,25.099853144 60.532993391,25.100087983 60.533021926,25.100439979 60.532632699,25.101894154 60.533004368,25.102576870 60.534327537,25.102238896 60.534735855,25.102284731 60.535239300,25.102237953 60.535718011,25.103275229 60.535550007,25.104577657 60.536149317,25.106603498 60.535426107,25.107730150 60.535334626,25.108491740 60.534906815,25.109288130 60.535632930,25.111593285
historia: Toukokuussa 1795 vuorikollegio myönsi kapteeni Lars Falckille luvan siirtää Forsbyn ruukista vasaran ja kaksi ahjoa Tuusulan Kellokoskelle. Jo samana vuonna Falck möi ruukin privilegion sotakomissaari Lars Olof Nystenille, joka varsinaisesti rakensi Marieforsin ruukin. Ruukista muodostettiin osakeyhtiö Mariefors Bruks Aktiebolag 1865. Yhtiö teki vararikon 1880 ja se siirtyi Wolter Ramsayn omistukseen. Toimitusjohtaja C. F. Carlander ja insinööri Vilh. Peterzon siirsivät perustamansa rautatuotteita ja meijeriastioita valmistavan tehtaan vuokratiloista Bjökbodan ruukilta Kellokoskelle 1896. Yhtiö valmisti rautatuotteita, meijeriastioita ja mm. alumiiniveneitä aina 1960-luvulle, jolloin tehdas siirtyi Oy Fiskars Ab:n omistukseen. Päätuotteiksi tulivat mm. tynnyrit ja jätesäkkitelineet. 1980-luvun alkuun mennessä loppui teollinen toiminta laajemmassa mitassa Kellokoskella. Valtio uudisti mielisairaanhoitoa 1800-luvun puolivälistä alkaen. Ensimmäinen piirimielisairaala perustettiin Harjavaltaan 1903. Uudellamaalla suunniteltiin sairaalan perustamista 1900-luvun vaihteesta alkaen. Paikaksi valittiin 1911 Marieforsin ruukista 1860-luvulla erotettu kartano, joka oli myynnissä. Päärakennuksen katsottiin muutoksin ja laajennuksin sopivan tarkoitukseen. Rakentamispäätös tehtiin 1913. Kartanon päärakennusta laajennettiin kaksikerroksisilla siivillä ja sairaalaan saatiin 90 potilaspaikkaa. Vuosina 1930-31 rakennetun uuden päärakennuksen piirustukset laati E.A.Kranck, joka suunnitteli hoitorakennuksia myös 1910-luvulla. Viisikerroksinen asuin- ja talousrakennus rakennettiin 1935-36. Lisäksi 1930-luvulla alueelle rakennettiin konttori sekä lääkärien asuintaloja arkkitehti Toivo Jäntin suunnitelmin. Henkilökunnan asuinkerrostalo on 1950-luvulta.
kunta: k858
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: seurantalo
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat (Kemin linja-autoasema)
type: AreaOfInterest
alue: 65.736192073,24.571669385 65.735852442,24.570756274 65.736938533,24.568508313 65.737254374,24.569330639 65.736192073,24.571669385
kunta: k240
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Teoksessa "toukokuun ravintola" on Taidehallin Klubi.
references: Helsinkimenu
spatial: Taidehalli

metadescription 7083
modified: 2010-02-02T15:24:34+0300

Porslahdentie 23
type: Osoite
is part of: i91
lat: 60.2114663425354
long: 25.1488451100564

Leijat Helsingin yllä
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
language: swe
spatial: i6785
spatial: Munkkiniemi
temporal: i115
temporal: i114
temporal: 1960-luku
kirjoittaja: Westö, Kjell
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

Leppänen, Urpo
type: Poliitikko
spatial: Eduskuntatalo

Helsingin oikeustalo
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
language: swe
spatial: i26
spatial: Oikeustalo
spatial: i7020
temporal: i109
temporal: i116

metadescription 7417
modified: 2010-02-02T15:32:26+0300

description: Käynti Helsingin tehtaissa 1889-artikkeli: J. Böökin tupakkatehdas
references: i4694
spatial: Johan Böökin tupakkatehdas

metadescription 9372
modified: 2010-08-13T12:10:38+0300

Häyrynen, Maunu
type: Kirjailija

metadescription 9706
modified: 2011-07-04T16:00:21+0300

Herttoniemen saviastia- ja kaakelitehdas
type: Rakennus
is part of: i79
lat: 60.1912771674708
long: 25.0442369978432

metadescription 7677
modified: 2010-02-02T14:57:23+0300

metadescription 215
modified: 2010-09-17T11:23:41+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1715365~S9*fin

Pääkaupunkiseudun I maailmansodan linnoitteet (Skatanniemi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pietarin suojaksi rakennetun puolustusketjun yksi osa on Viaporin meri- ja maalinnoitus. Se on yksi merkittävimmistä I maailmansodan aikana rakennetuista linnoituskokonaisuuksista. Helsinkiä ympäröivä, maa- ja meriasemista muodostuva linnoitusketju antaa hyvän kuvan linnoitustekniikasta ja sen kehityksestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Puolustusketjun hyvin säilyneet, tyypilliset ja harvinaiset osat ja kokonaisuudet edustavat eri linnoitusvaiheita, rakennustapoja, historiallista kerroksellisuutta, linnoitusjärjestelmän alueellista laajuutta ja maisemallisia arvoja. Maalinnoitus kehystää Helsinkiä kahtena puolikaaren muotoisena ketjuna Vantaan, Helsingin ja Espoon alueilla. Maarintaman puolustusvarustukset ovat yleensä asutuksen keskellä. Maarintaman ensimmäinen harva puolustusketju 6-7 kilometrin päässä Helsingin keskustasta rakentuu yleensä maavalleista mäkialueilla. Parhaiten säilynyt esimerkki on Länsi-Herttoniemessä Viikin pelloilta nousevan harjanteen päällä. Toinen ja kolmas linnoitusketju noin 10-12 kilometrin päässä keskustasta on yhtenäisempi ja rakennusaikanaan moderni kantalinnoitettu ketju, jossa tukikohdat muodostuvat erillisistä puolustus-, huolto- ja tykistöasemista. Etulinjan tulipesäkkeitä ja suojahuoneita on kaivettu maahan tai louhittu kallioon ja vahvistettu harkkomuurauksella tai betonilla. Etulinjan takana olevat varustukset on kätketty maastoon. Uloimman puolustusvyöhykkeen kantalinnoitettuja asemia ovat Vantaan Mustavuorella ja Länsimäellä sekä Helsingin Kivikossa, Jakomäessä ja Kontulassa olevat laajoina kokonaisuuksina säilyneet tukikohdat, jotka antavat hyvän kuvan tukikohtien rakennustekniikasta, hajasijoittelusta (puolustusasemat, suojavallit, piikkilankaesteet, luolat, huoltoalueet ja tieverkostot) sekä avoimista ampuma-aloista. Yksittäisiä hyvin säilyneitä rakenteita ovat mm. Vantaalla Maratonpuiston puolustusasemat, Helsingissä Maununnevan suojahuoneet ja asemat ja Myllypuron tykkipatteri. Ala-Malmin Ormusmäessä taisteluasemien lu…
alue: 60.195771594,25.179959638 60.194974906,25.178259622 60.194506464,25.176759537 60.195732361,25.176119087 60.197526501,25.176346633 60.196871365,25.179026518 60.195771594,25.179959638
historia: Venäjän ja erityisesti Pietarin kaupungin puolustuksen kehittäminen Saksan uhkaa vastaan alkoi 1900-luvun alkupuolella. Taustalla oli tappiollinen, Japania vastaan käyty sota, jossa Venäjä menetti merkittävän osan laivastoa. Asian kiireellisyyden ja kustannusten vuoksi ratkaisuksi nähtiin Suomenlahdelle rakennettavat rannikkolinnakkeet. Pohjois-Itämeren ja Suomenlahden saariston linnoittaminen alkoi kuitenkin vasta 1910-luvulla. Aivan ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä päälinnoituksen muodosti Tallinnan, Porkkalan ja Hangon välillä sijaitseva nk. Pietari Suuren merilinnoitus, jonka lisäksi rannikkolinnoituksia sijaitsi useissa puolustuslinjoissa eri puolilla saaristoa. Yhden osan puolustusta muodosti Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitseva sotasatama, jonka puolustuskalusto oli kuitenkin pahasti vanhentunut. Ruotsin vallan aikana rakennettu Viapori uudistettiin ja laajennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana meri-, maa- ja ilmapuolustukseen kykeneväksi linnoitukseksi. Viaporin linnoitus (Krepost Sveaborg) laajeni Helsingin edustan ulkosaarille. Varsinaiset puolustuslaitteet sijoitettiin laajaksi kehäksi Viaporin, Kruunuvuorenselän ankkuripaikan ja Katajanokalla sijaitsevan laivastoaseman ympärille. Sotasataman mantereen puoleinen selusta päätettiin suojata kaupungin ympärille rakennettavalla kenttälinnoitevyöhykkeellä. Meripuolustusta palvelevat linnoitustyöt aloitettiin ulommaisen linjan saarilla 1914. Sodan aikana valmistuivat betoniset ja raskaasti aseistetut patterit Pyöräsaareen, Miessaareen, Rysäkarille, Katajaluodolle, Harmajaan, Kuivasaareen, Isosaareen, Itä-Villinkiin ja Vuosaaren Skatanniemelle. Toisen linjan muodostivat vanhemmat linnoitussaaret Lauttasaari, Melkki, Pihlajasaaret, Harakka, Viaporin keskuslinnoitus (Suomenlinna), Lonna, Vallisaari, Kuninkaansaari, Nuottasaari ja Vasikkasaari. Maarintaman ensimmäisten kenttälinnoitteiden rakentaminen alkoi 1914. Linnoitteet muodostivat kaksi ketjua Pikku Huopalahdesta Vantaanjoen suuh…
kunta: k091
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: muinaisjaannos
paikan tyyppi: kasarmi
paikan tyyppi: luotsiasema
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Linnunlaulun tarina
type: Tietokirja
language: fin
relation: i3034
relation: Talvio, Maila
spatial: Villa Kivi
spatial: Eläintarha
spatial: i7596
spatial: Linnunlaulu
spatial: i7424
spatial: i7598
spatial: i7601
spatial: i7144
spatial: i7599
spatial: i7600
spatial: i6714
temporal: i116
temporal: i114
temporal: 1990-luku
temporal: i108
temporal: i106
temporal: i115
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i107
temporal: 1960-luku
temporal: i105
kirjoittaja: i4657

Svenska Lyceum
type: Rakennus
alternative: Svenska reallyceum
alternative: Revan
is part of: Kruununhaka
is part of: i6747
is part of: i7710
lat: 60.1744930009208
long: 24.9564047622454

metadescription 475
modified: 2010-09-17T11:12:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1425138~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1077250~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1214449~S9*fin

Johansson, Hanna
type: Kirjailija

bibliographic citation: 'Kävelin Viidettä linjaa alas Hämeentielle, sen yli Haapaniemenkadulle ja Sörnäisten rantatien kahdeksan kaista yli Merihakaan. Merihaka oli pystyyn lyötyä betonia, sinne piti kiivetä. Nousin rappuset, tulin liian leveälle jalankulkuväylälle ja lähdin kohti merenrantaa. Merihaka oli egomaanista ja ihmisvihaista arkkitehtuuria parhaimmillaan. Ne, jotka sen olivat tilanneet ja suunnitelleet, olivat rakastaneet itäsaksalaisia enemmän kuin itäsaksalaiset ja vihanneet itseään.' (s. 230)
description: Tarinan loppuratkaisuille olennaiset käänteet tapahtuvat Merihaassa.
references: i9647
spatial: i9089

description: Muistelija asui Läntinen Brahenkatu 10:ssä.
references: i7225
spatial: Läntinen Brahenkatu 10

metadescription 8128
modified: 2010-02-02T15:42:44+0300

description: Ollin opinahjo
references: Suomisen Olli rakastuu
spatial: Helsingin normaalilyseo

Pomarkun kirkonkylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pomarkun kirkonkylä on raitin varteen keskittynyt ja rakenteeltaan säilynyt. Kantatalojen ja rantapeltojen lisäksi kylän 1800-luvun ja 1900-luvun alun seurakunnallisesta ja teollistumiskehityksestä kertovat kaksi kirkkoa ja höyrysaha. Isojärveen laskevan Pomarkunjoen varrelle kehittynyt kylä on asutettu 1500-luvulla ja sen kantatilat Rossi, Marttila, Markkula, Ala-Nissi, Teinonen, Soini, Tensiö, Tervamäki, Yli-Nissi ja Viro sijaitsevat alkuperäisillä tonteillaan. Maatilojen talouskeskukset sijoittuvat tiiviiksi ryhmäksi vanhan Vaasaan menevän maantien varrelle Pomarkunjoen molemmille rannoille peltojen ja niittyjen muodostaessa kehän kylän ympärille. Joen ylittävä kolmikaarinen kivisilta on valmistunut 1907. Julkisempia tiloja edustavat lisäksi 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella rakennetut pappilan, säästöpankkin ja kirjakauppan entiset rakennukset. Kylän rakennuskanta on pääosin 1800-luvun jälkipuoliskolta. Suhteellisen yhtenäistä ikärakennetta korostavat rakennusten samankaltainen mittakaava, ulkovuorauksissa käytettyjen detaljien, listoitusten, ikkunoiden puitejaon ja rikkaasti koristelujen kuistien tyylillinen samankaltaisuus. Pohjoisten tonttien runsas puusto on istutettu 1859 palon jälkeen paloturvallisuutta edistämään. Tiestön linjaus ja suurelta osin rakennusten sijoittelukin on säilynyt paloa edeltävältä ajalta. Pomarkun kirkkomiljöö koostuu kahdesta kirkosta. Vanha puukirkko on sisätilan järjestelyltään poikkeuksellinen Kirkkosalissa alttari ja sen yläpuolella oleva saarnastuoli on sijoitettu pohjoisseinälle. Suorakaiteen muotoisen runkohuoneen eteläseinustalla on torni ja sitä vastapäätä pohjoisseinällä sakaristo. Hyvin säilynyt kirkko on ollut ns. autiokirkkona uuden kirkon valmistumisesta lähtien. Luonnonkiviverhouksinen kivikirkko on valmistunut 1921 arkkitehti Ilmari Launiksen suunnitelmien mukaan. 1910-luvulla perustetun höyrysahan rakennuskantaa on joen eteläpuolella. Entinen Pomarkun saha on tyypillinen keskisuuri höyrysaha, jollai…
alue: 61.693325594,22.008346962 61.693995517,22.009574339 61.694550701,22.007418603 61.693798939,22.006972420 61.693537362,21.998495174 61.695503693,21.992977610 61.698410061,21.998036199 61.697310473,22.006861394 61.700071774,22.010925114 61.697700802,22.019198944 61.697281006,22.023766063 61.696602347,22.024782631 61.696768564,22.021761756 61.696502277,22.018928527 61.695846748,22.016889514 61.695507021,22.017483520 61.694497687,22.017954717 61.694243972,22.019862679 61.693022651,22.023050096 61.693299021,22.024521851 61.693087128,22.027237963 61.694277617,22.028185558 61.694503602,22.030383141 61.691856788,22.027204806 61.688604659,22.021322130 61.687633074,22.019314651 61.688958732,22.019003813 61.689380742,22.017244829 61.689825540,22.016841207 61.693325594,22.008346962
historia: Pomarkun vanhemmasta asutuksesta kertovat kylän alueella olevat kaksi kivikautista asuinpaikkaa ja pronssikautinen hauta. Historiallisen ajan alkupuolella harvaanasutun Pomarkunjoen varrelle perustettu Pomarkun (Påmark) kylä asutettiin keskiajan loppupuolella. 1560-luvulla kylässä oli neljä taloa. 1600-luvulla taloja oli kuusi ja kylän mylly sijaitsi joen sivuhaarassa. Pomarkku perustettiin Ulvilaan kuuluneeksi saarnahuonekunnaksi 1802, jolloin rakennettiin myös Pomarkun vanha kirkko. Pomarkku erotettiin Ulvilasta 1861 ja liitettiin Noormarkkuun. Itsenäiseksi kirkkoherrankunnaksi Pomarkku tuli 1899. Joen pohjoisrannan tiloilla 1859 riehunut tulipalo tuhosi neljän talon rakennuskannan, mutta tonttien järjestely tehtiin palon jälkeen vanhaa tonttijakoa noudattaen. Tukholmalaisen kauppiaan ja puutavaraliikemiehen J.E. Francken hallinnassa oli vuosisadan vaihteessa Pomarkun sahan ohella mm. Reposaaren saha ja useita pienempiä sahalaitoksia Suomessa. 1914 perustettu Pomarkun liikeosakeyhtiö Yrjö Wiro ja kumppanit siirsi sahatoiminnan nykyiselle paikalleen aikaisemmalta Kyläkosken kohdalta kilometrin verran alajuoksulle. 1930-luvulta lähtien siihen kuului myös puusepänverstas sekä ovi- ja ikkunatehdas. Sahaus päättyi 1980-luvulla.
kunta: k608
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: silta
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Itä-Helsingin asukkaat
type: Fakta
content: Onko totta vai legendaa, että Itä-Helsingissä on alueita, joissa on ulkomaalaisia enemmän kuin suomen- ja ruotsinkielisiä alkuasukkaita yhteensä? Onko saatavissa tilastoja? Itä-Helsinki kattaa kaupungin virallisen aluejaon mukaan Itäisen ja Kaakkoisen suurpiirin. Itäisen suurpiirin muodostavat Vartiokylän, Myllypuron, Mellunkylän ja Vuosaaren peruspiirit. Kaakkoiseeen suurpiiriin lasketaan Kulosaaren, Herttoniemen ja Laajasalon peruspiirit. Vuoden 2007 tilastojen mukaan Helsingin väestö kasvoi 4 010 hengellä. Vuodenvaihteessa 2007/2008 asukasluku oli yhteensä 568 531 henkeä. Kasvu johtui erityisesti ulkomaisesta muuttovoitosta. Ulkomailta muutettiin enemmän kuin vuosikymmeniin. Ulkomaalaistaustaisia asui Helsingissä vakituisesti 54 651, joista ulkomaan kansalaisia oli 36 283 henkeä ja ulkomailla syntyneitä Suomen kansalaisia 18 368 henkeä. Suurin osa ulkomaalaisista asuu Mellunkylän ja Vuosaaren peruspiireissä. Jos katsoo Mellunmäen ja Vuosaaren lukuja tarkemmin selviää, että Mellunkylän peruspiirissä muunkielisiä asukkaita oli 6 177 ja suomenkielisiä 28 968. Vuosaaren peruspiirissä muunkielisiä oli 4 832 ja suomenkielisiä 28 352. Tiedot löytyvät osoitteessa http://www.aluesarjat.fi/, jossa voi tehdä tarkempia tutkimuksia suomen- ja muunkielisten suhteista.
language: fin
spatial: i9043
spatial: i8868
spatial: i97
spatial: i91
spatial: i79
spatial: Laajasalo
spatial: i82
temporal: i116

Yöstä aamuun
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Corona Bar
temporal: i116
kirjoittaja: Aro, Tuuve
lisätietoja: http://kirjailijat.kirjastot.fi/fi-fi/etusivu/kirjailija.aspx

metadescription 7913
modified: 2010-02-04T16:48:38+0300

description: Erityisesti kirjan luku: Antti Salmenlinna Kulosaaren, Paavalin ja Kallion kirkkojen sisustajana
references: Kyyhky ja Karitsa. Pyhä design Helsingin kirkoisssa. Helsingin seurakuntayhtymä 100 vuotta.
spatial: Kallion kirkko

Kaponieeri Coyet
type: PointOfInterest
created: 2012-05-24T06:51:58.696+00:00
modified: 2012-12-27T14:26:11.849+00:00
subject: p38306
subject: p39645
subject: ampuma-aukot
subject: varustukset
asset ID: A6
kuvailu: Kaponieeri Coyet on bastionirintama Zander-Gyllenborgin kurttiinin eteen vuosina 1750-52 rakennettu yhdeksänsivuinen varustus. Kaponieerin kolmessa kasematissa oli kuusi uunia ja puulattia. Kaponieerissä oli erittäin tiheä ampuma-aukotus, aukoista suurin osa oli kapeita kivääriaukkoja. Niiden viimeistelyyn oli käytetty lähes kaikkia mahdollisia materiaaleja, harmaakiveä, hiekka- ja kalkkikiveä sekä tiiltä. Kaponieerin sisäänkäynti oli sen koillissivulla, ja heti oven sisäpuolelta nousivat portaat avoimelle, maapeitteiselle ja rintasuojattomalle ampumatasanteelle. Venäläisen kauden alkupuolella v. 1832 kaponieeriin rakennettiin peltikatto ja tässä yhteydessä sen harmaakivimuureja madallettiin.Vuonna 1863 kaponieerin ympärille rakennettiin maavalli, joka oli tuettu hirsirakentein. Tämä suoja purettiin jo v.1867. Vuonna 1878 peltikatto purettiin ja holveja vahvistettiin sementti- ja tiilikerroksella, minkä jälkeen koko kaponieeri peitettiin maalla. Maavallin tueksi rakennettiin tukimuurit kaponieerin koillisen puoleiselle sivulle. Erittäin huonokuntoisen kaponieerin muureja korjattiin v.1938 Muinaistieteellisen toimikunnan toimesta. Kaponieerien maavalli jäi tällöin vielä ennalleen. Laajamittaisempi korjaus toteutettiin vuosina 1953-58, edelleen Muinaistieteellisen toimikunnan työnä. Kaponieerin maapeite poistettiin ja sen muurit korotettiin alkuperäiseen korkeuteensa ja varustettiin listakivin. Katto valettiin betonista ja turvetettiin. Kaponieeriin tehtiin uudet lattiat kalanruotokuvioon asennetusta tiilestä. Kaponieeri Coyeta on käytetty kesäisin juhlatilaisuuksiin. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: KrA Ö 1-17 Kra Fästningsrelationer 1753-1808 MV SL VIK A 181-194 MV SL Valokuvakokoelmat
historia: Kaponieeri Coyet on bastionirintama Zander-Gyllenborgin kurttiinin eteen vuosina 1750-52 rakennettu yhdeksänsivuinen varustus. Kaponieerin kolmessa kasematissa oli kuusi uunia ja puulattia. Kaponieerissä oli erittäin tiheä ampuma-aukotus, aukoista suurin osa oli kapeita kivääriaukkoja. Niiden viimeistelyyn oli käytetty lähes kaikkia mahdollisia materiaaleja, harmaakiveä, hiekka- ja kalkkikiveä sekä tiiltä. Kaponieerin sisäänkäynti oli sen koillissivulla, ja heti oven sisäpuolelta nousivat portaat avoimelle, maapeitteiselle ja rintasuojattomalle ampumatasanteelle. Venäläisen kauden alkupuolella v. 1832 kaponieeriin rakennettiin peltikatto ja tässä yhteydessä sen harmaakivimuureja madallettiin.Vuonna 1863 kaponieerin ympärille rakennettiin maavalli, joka oli tuettu hirsirakentein. Tämä suoja purettiin jo v.1867. Vuonna 1878 peltikatto purettiin ja holveja vahvistettiin sementti- ja tiilikerroksella, minkä jälkeen koko kaponieeri peitettiin maalla. Maavallin tueksi rakennettiin tukimuurit kaponieerin koillisen puoleiselle sivulle. Erittäin huonokuntoisen kaponieerin muureja korjattiin v.1938 Muinaistieteellisen toimikunnan toimesta. Kaponieerien maavalli jäi tällöin vielä ennalleen. Laajamittaisempi korjaus toteutettiin vuosina 1953-58, edelleen Muinaistieteellisen toimikunnan työnä. Kaponieerin maapeite poistettiin ja sen muurit korotettiin alkuperäiseen korkeuteensa ja varustettiin listakivin. Katto valettiin betonista ja turvetettiin. Kaponieeriin tehtiin uudet lattiat kalanruotokuvioon asennetusta tiilestä. Kaponieeri Coyeta on käytetty kesäisin juhlatilaisuuksiin. Helena Rosén 1995 Aikaisemmat rakennusnumerot: Lähteet: KrA Ö 1-17 Kra Fästningsrelationer 1753-1808 MV SL VIK A 181-194 MV SL Valokuvakokoelmat
paikan tyyppi: linnoitus
web page: http://digi.narc.fi/digi/view.ka
lat: 60.13932162932209
long: 24.987594556808517

metadescription 8388
modified: 2010-01-08T15:29:36+0300

metadescription 5884
modified: 2010-09-17T11:28:52+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

bibliographic citation: "- Onko neiti Viljasella jo sulhanen katsottuna? - Hm. Hilja ei vastannut juuta eikä jaata. Jälleen vaitiolo. Jalmari kysyi: - Voisinkohan minä olla se sulhanen? - Voisit, Hilja vastasi. Jalmari kiersi käsivartensa morsiamensa harteiden ympärille. Hilja nojasi Jalmarin olkaa vasten, ja yhdessä he vaieten katsoivat Helsingin siluettia." (s. 98)
description: Jalmari Mäkelä kosi Hilja Viljasta Mäntymäellä 1910.
references: Kanta-asukkaat
spatial: i8874

Pyhän Katariinan kirkko ympäristöineen
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pyhän Katariinan kirkko on Kaarinan pitäjän keskiaikainen kirkko, joka kirkkotarhoineen kuvastaa seurakunnan kiinteää suhdetta Turun akatemian sivistyneistöön. Kirkonseutu on ollut asutettu jo esihistoriallisella ajalla ja sieltä tunnetaan mm. rautakautinen kalmisto. Pyhän Katariinan kirkko on yksi Aurajoen alajuoksun tiivistä keskiaikaisten kirkkojen ryhmää. Kirkolta on näköyhteys Turun tuomiokirkolle. Kirkko on omistettu Pyhälle Katariina Aleksandrialaiselle, dominikaanien suosimalle pyhimykselle. Kolmilaivaisessa nelitraveisessa kirkkosalissa on kahdeksankulmaiset pilarit. Keskilaiva on sivulaivoja korkeampi ja leveämpi. Kuoriholvin kasviornamentiikka- ja evankelista-aiheiset kalkkimaalaukset liittyvät tyylillisesti Pietari Henrikinpojan koulukunnan maalauksiin 1400-luvun jälkipuoliskolla. Urkulehterin rintamuksen kaiteen evankelistoja ja apostoleja esittävät maalaukset ovat kirkkomaalari Jonas Bergmanin tekemät 1759-1760 ja Pyhää ehtoollista esittävä alttaritaulu on myös hänen käsialaansa. Nykyisin käytössä olevat kirkkotekstiilit on suunnitellut Maija Lavonen. Kirkkotarhassa on kolme muurattua hautakappelia. Gadolin-suvun paanukattoinen tiilikappeli vuodelta 1785, Winter-suvun kahdeksankulmainen kappeli vuodelta 1791 ja Frenckell-suvun korkea empiretyylinen kappeli vuodelta 1818. Turun akatemian oikeustieteen professori Mathias Caloniuksen haudalle kansalaiskeräyksellä hankittu muistomerkki on ruotsalaisen arkkitehti C.Fr. Sundvallin piirtämä. Punaisesti graniitista tehty uusklassillinen sarkofagi kuuluu merkittävimpiin hautamuistomerkkeihin Suomessa. Se on pystytetty 1822. Muistomerkin ympärillä oleva aita ja muut rautaosat on valettu Samuel Owenin valimossa Tukholmassa. Kirkkotarhan porttina toiminut tiilestä muurattu uusklassillinen kellotapuli on vuodelta 1826. Kirkon pohjoispuolella on pappila puutarhoineen. Itäpuolen torimaisen aukion laidassa on kirkkoaitat. Nummen ryhmäkylän kantatiloista Pappila, Kuikula, Kylä ja Simola ovat säilyneet alkuperäisillä pa…
alue: 60.461532374,22.291071962 60.461693204,22.290908037 60.462465542,22.288996394 60.463746474,22.291318654 60.463538453,22.291849327 60.463960724,22.292628741 60.464222607,22.293112114 60.464200314,22.293679374 60.464132455,22.294041449 60.463902904,22.294299003 60.463104850,22.294933557 60.462909228,22.296659642 60.462409100,22.296230939 60.461817051,22.295585620 60.462150225,22.295015979 60.462223427,22.294120851 60.461806003,22.293900234 60.461388746,22.293854414 60.460639598,22.294018195 60.459637408,22.293498227 60.459636494,22.293317244 60.460227794,22.293651092 60.460645417,22.293770743 60.460874004,22.293262227 60.460861101,22.292701788 60.461532374,22.291071962
historia: Nummen eli Kaarinan 1351 vihitty kirkko oli ilmeisesti puukirkko, johon liittyi kivisakaristo. Nykyisen Pyhän Katariinan eli Kaarinan keskiaikaisen kivikirkon sakaristo on runkohuonetta vanhempi. Runkohuoneen rakentamisen yhteydessä varauduttiin kaksilaivaiseksi holvattavaan kirkkosaliin, mutta suunnitelmasta luovuttiin. Läntinen eteishuone rakennettiin aivan 1600-luvun lopussa. Ikkunat laajennettiin nykymuotoonsa 1903 tehdyssä korjauksessa. Kirkon paanukattoa jäljittelevä liuskekivikatto on vuodelta 1907. Pappilan päärakennus valmistui 1816 ja se uudistettiin nykyasuunsa 1800-luvun lopussa.
kunta: k853
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: kappeli
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: hautausmaa
paikan tyyppi: tori
paikan tyyppi: kellotapuli
paikan tyyppi: makasiini
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8030
modified: 2009-12-23T13:54:46+0300

Ruskeasuon palloilu- ja ratsastushalli
type: Rakennus
alternative: Olympiamaneesi
alternative: Ruskeasuon maneesi
is part of: i14
lat: 60.1988555531134
long: 24.9106030416984

Vanha Pasila maalauksissa
type: Fakta
content: Minulla on öljyvärimaalaus vanhasta Pasilasta. Haluaisin tietää mistä osoitteesta se on maalattu? Lasipalatsi näkyy keränneen nettisivuilleen vanhoja kuvia Helsingistä - myös Pasilasta - osoitemerkintöineen, joten voisit aluksi katsoa ko. sivuilta, josko näkyisi tutun näköinen miljöö: http://albumit.lasipalatsi.fi/suomi/hakukehys.html?formtype=126&language=&sourceorg_id=&area_id=81&photo_street_pri=&photo_shootingtime_start=1870&photo_shootingtime_end=1983&photo_legend=&action=Hae&p_types=all&restype=thumbs YLEn Elävässä arkistossa taas on ohjelma (video) Puu-Pasilasta, josta voisit niin ikään koettaa hahmottaa taulusi maalauskohteen sijaintia: http://www.yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g=1&ag=5&t=81&a=2832 Vastausta kannattaa hakea myös Helsingin kaupunginkirjaston Helsinki-kokoelmasta, jonka aineisto ei ole lainattavissa, mutta sen sijainti on erityisen otollinen aiheen huomioiden: pääkirjasto Pasilassa. Helsinki-kokoelma käsittää laajasti Helsinkiä (ja sen historiaa) käsitteleviä teoksia. Jos et saa ongelmaasi ratkaistua edellä olevista lähteistä, voisit kysyä apua vielä Pasila-seurasta (http://www.helka.net/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=128&Itemid=895) tai Helsingin kaupunginmuseosta ( http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/Museo/fi ).
language: fin
spatial: Pasila
temporal: i116

metadescription 6335
modified: 2010-09-17T11:17:58+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Kuljettajan vaihto joukkoliikenteessä
type: Fakta
content: Miten busseissa yms. joukkoliikennekulkuneuvoissa hoidetaan kuljettajan vaihto? Tuleeko uusi kuljettaja omalla autolla tietylle bussipysäkille jossa suoritetaan vaihto? Mitenkäs ratikoissa? Helsingin liikennelaitoksen palautesihteeri vastasi kysymykseen näin: Raitiovaunukuljettajilla on useita vaihtopaikkoja. Linjat on jaettu liikenteenhoitovastuun mukaan varikoiden kesken. Näillä vuorostaan on joitakin liikennöitävien linjojen varrella sijaitsevia kuljettajien taukotiloja. Kuljettajat vaihtavat ajovuoroa joko varikon tai taukotilan läheisellä pysäkillä. Työpaikalle kuljettajat saapuvat kovin erilaisin kulkuneuvoin, kuten muutkin työmatkakulkijat.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Tienraivaajan osa
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Kaivokatu 12
spatial: Vallilan työväentalo
spatial: Yrjönkatu 27
spatial: i7182
spatial: i7685
spatial: i7689
temporal: i115
temporal: i114
temporal: i106
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: i109
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i107
kirjoittaja: i3333

Sukellusvene Vesikko
type: PointOfInterest
created: 2012-05-28T10:58:46.185+00:00
modified: 2012-11-29T09:55:37.393+00:00
subject: p36821
subject: entistäminen
kuvailu: Sukellusvene Vesikko valmistui Turussa vuonna 1933 saksalaisten tilauksesta. Suomen valtio osti veneen 1936, ja se toimi laivastomme osana talvi- ja jatkosodassa. Vuoden 1947 Pariisin rauhansopimuksen kiellettyä Suomelta sukellusveneaseen sukellusveneet romutettiin Vesikkoa lukuun ottamatta. Myös Vesikon kohtaloksi oli koitua tuhoutuminen, mutta aktiivisten asianharrastajien ansiosta se saatiin pelastetuksi. Vaativan entisöintityön jälkeen - veneen sisustus oli rakennettava lähestulkoon kokonaan uudelleen - Vesikko avattiin yleisölle heinäkuussa 1973. Vesikossa kävijä voi tutustua ympäristöön, jossa noin 20 hengen suuruinen miehistö työskenteli lukuisten mittareiden ja säätöpyörien keskellä kymmenien metrien syvyydessä. (Lähde: Sotamuseo)
historia: Sukellusvene Vesikko valmistui Turussa vuonna 1933 saksalaisten tilauksesta. Suomen valtio osti veneen 1936, ja se toimi laivastomme osana talvi- ja jatkosodassa. Vuoden 1947 Pariisin rauhansopimuksen kiellettyä Suomelta sukellusveneaseen sukellusveneet romutettiin Vesikkoa lukuun ottamatta. Myös Vesikon kohtaloksi oli koitua tuhoutuminen, mutta aktiivisten asianharrastajien ansiosta se saatiin pelastetuksi. Vaativan entisöintityön jälkeen - veneen sisustus oli rakennettava lähestulkoon kokonaan uudelleen - Vesikko avattiin yleisölle heinäkuussa 1973. Vesikossa kävijä voi tutustua ympäristöön, jossa noin 20 hengen suuruinen miehistö työskenteli lukuisten mittareiden ja säätöpyörien keskellä kymmenien metrien syvyydessä. (Lähde: Sotamuseo)
paikan tyyppi: museolaiva
lat: 60.14256928881172
long: 24.989616942405746

bibliographic citation: 'Anna jatkoi ylös Runeberginkatua. Legendaarinen Nybergin herkkukauppa oli palannut Töölöntorin varrelle muutaman vuoden tauon jälkeen, ja Anna oli päättänyt tehdä sinne pienen pyhiinvaellusmatkan. Tosin joku tuttu oli jo ehtinyt valittaa, ettei puoti ollut enää aivan yhtä tasokas ja monipuolinen kuin vanhoina hyvinä aikoina. Asia oli siis tarkistettava henkilökohtaisesti. (s. 103)
description: Teoksen henkilöiden kulkemat reitit risteävät usein Töölöntorin kulmilla.
references: i9342
spatial: Töölöntori

Arkkitehti
type: luokka
subclass of: Kohdehenkilo

metadescription 8290
modified: 2010-01-04T12:14:47+0300

metadescription 92
modified: 2009-04-29T08:23:00+0300

Villa Oivala
type: Rakennus
alternative: Oivala
is part of: i88
lat: 60.156228729348
long: 25.125145677925

Perhon talo
type: Rakennus
is part of: Mechelininkatu
is part of: i22
is part of: i24
is part of: i8614
lat: 60.1708539687994
long: 24.9212752867293

metadescription 8624
modified: 2010-02-02T11:24:22+0300

metadescription 9099
modified: 2010-09-17T11:28:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1889896~S9*fin

metadescription 6595
modified: 2010-10-26T15:51:01+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1444282~S9*fin

Meilahden kirkko ja koulu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Meilahden väljien asuinkortteleiden keskellä vierekkäin sijaitsevat Meilahden kirkko ja koulu muodostavat 1950-luvun alun kaupunkirakennustaiteellisesti korkeatasoisen kokonaisuuden. Meilahden ala-asteen koulu on uuden, jäykistä kaavoista vapautuneen koulusuunnittelun ensimmäisiä esimerkkejä Suomessa. Koulu kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan. Myös Meilahden kirkko edustaa uudistunutta materiaali- ja tilasuunnittelua. Vuonna 1953 järjestetyn Suomi rakentaa -näyttelyn luettelon arvion mukaan "kirkkoa suunniteltaessa ei ole otettu huomioon yksinomaan perinteitä, vaan siinä on pyritty rehellisellä muotokielellä löytämään ratkaisu nykyaikaiselle kaupunkikirkolle". Suomenkielisen seurakunnan kirkko on mitoitettu 700 hengelle ja ruotsinkielisen seurakunnan kirkko 400 hengelle. Keltatiiliseen rakennukseen kuuluu lisäksi kirkon sijaintia katunäkymässä korostava korkea kellotorni. Rakennuksia yhdistää vaaleilla luonnonkivilaatoilla päällystetty katutasosta nouseva terassipiha. Arkkitehtonisesti vaikuttavin tila on suomalaisen kirkon suorakaiteinen kirkkosali, jonka katto madaltuu alttaria kohti kuorin takaseinäksi kaartuen. Sisäseinät ovat keltaista tiiltä ja lattia mustaa liuskekiveä. Kuin yhdestä puusta koverrettuun pyöreään saarnatuoliin liittyy ekspressiivisesti muotoiltu yksiosainen taustaseinämä. Kirkkosalin ilmettä luovat lisäksi Taito Oy:n valmistamat ja Paavo Tynellin suunnittelemat suuret orjantappuramaiset rengaskruunut. Suomalaisen kirkon runkohuoneen toisella sivulla, matalan rakennusosan päässä olevan ruotsinkielisen seurakunnan kirkkosalin ulkoseinässä on kuvanveistäjä Armas Tirrosen keramiikkareliefi, jonka aiheena on Laupias samarialainen. Meilahden ala-asteen koulu sijaitsee kirkon naapurina Jalavatien ja Valpurintien kulmassa. Suurelle oppilasmäärälle suunniteltu kaaren muotoinen, kaksikerroksinen punatiilikoulu on luonteeltaan pienimuotoinen ja inhimillinen. Etelään, suojaisalle vä…
alue: 60.192147236,24.902338816 60.192900662,24.903272962 60.193419086,24.903317384 60.193484352,24.903497530 60.192939914,24.905050933 60.192666617,24.904714469 60.191999106,24.904709130 60.192006374,24.902358519 60.192147236,24.902338816
historia: Laajentuneen asutuksen myötä uuden kirkon rakentaminen Töölön suunnalle Meilahteen ja Ruskeasuolle tuli ajankohtaiseksi 1930-luvun lopulla. Kirkon huonetilaohjelman lähtökohtana oli suomen- ja ruotsinkielisen seurakunnan kirkkosalien, monien kerhotilojen, seurakuntasalin ja muiden toimitilojen sovittaminen samaan rakennukseen. Vuonna 1945 pidetyn yleisen arkkitehtikilpailun voitti arkkitehti Markus Tavio, jonka ehdotuksen mukainen kirkko valmistui Meilahteen 1954. Kirkon kaikki tilat kunnostettiin 1997. Helsingin kaupunki järjesti Meilahden koulun suunnittelusta arkkitehtuurikilpailun 1949. Kilpailun voitti arkkitehtien Viljo Revellin ja Osmo Siparin ehdotus. Rakennus valmistui 1953.
kunta: k091
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vuorikatu 15
type: Osoite
alternative: Pohjan liiketalo
is part of: i9316
is part of: Kluuvi
lat: 60.1724577372967
long: 24.9477198271533

metadescription 6929
modified: 2010-01-19T15:03:16+0300

bibliographic citation: "Jotta Porvoonkatu olisi jotta olisi/ olisi oltava laulu ratikkalaulu/ Linnanmäeltä Lenininpuistoon jotta/ olisi on oltava ja kuljettava laulun tietä/ kiskotun musiikin tietä kipinätietä--" (runosta Jotta sinä, s. 33)
references: i7745
spatial: i7746

metadescription 8884
modified: 2010-03-31T15:45:51+0300

Katariinan pientaloalue
type: AreaOfInterest
kuvailu: Katariinan (ent. Puistolan) pientaloalue, laaja ja yhtenäinen arkkitehti Birger Brunilan asemakaavan mukaan toteutettu asuinalue, on edustava ja korkeatasoisesti suunniteltu esimerkki teollisuuskaupungin työväestön asuntokysymyksen ratkaisemisesta 1900-luvun alussa. Katariinan pientaloalueen katuverkko mukailee maaston muotoja. Kapeat kujat kaartuvat kallioisen maaston mukaan. Alueen keskuskadun muodostaa kahden korkean mäen välissä kulkeva puuistutuksin reunustettu Tammikatu. Alueen yhtenäisen pientalotyypistön ovat luoneet rakennusmestarit Armas Laitinen sekä Iivari ja Pentti Penttilä. Kaksikerroksiset vuokratalot muodostavat oman kiinteän alueensa. Asemakaava-alue rajoittuu puistomaisesti hoidettuun merenrantametsikköön ja idässä sen erottaa merestä korkea Pookinmäki, jonka laella on Ruotsinsalmen linnoitukseen kuuluneen korkean majakka- ja merkinantotornin raunio. Pookinmäelle sijoittuvat myös Kotkan Merivartioasema sekä pursiseuran paviljonkina toimiva entinen konsuli Gullichsenin 1898 rakennettu huvila.
alue: 60.450786269,26.938682638 60.452002253,26.937417653 60.453729210,26.937679917 60.454234542,26.938474311 60.454691998,26.937481982 60.457009578,26.941935911 60.457679728,26.941964988 60.458082515,26.951500554 60.455420096,26.953496512 60.450853471,26.949652579 60.450902102,26.947048254 60.450786269,26.938682638
historia: 1700-luvulla Kotkansaarella, jolla Katariinan asuinalue sijaitsee, oli osia Ruotsinsalmen linnoituksesta. Vuoden 1917 asemakaavassa alue oli Katariinan kansanpuistoa. Työväestölle tarkoitetun pientaloalueen rakentaminen aloitettiin 1920-luvulla, jolloin Kotkassa oli ankara asuntopula. Arkkitehti Birger Brunila laati Katariinan pienasuntoalueen asemakaavan 1922 ja rakennusjärjestyksessä korostettiin alueen kokonaisilmeen yhtenäisyyttä.
kunta: k285
paikan tyyppi: kaava-alue
paikan tyyppi: linnoitus
paikan tyyppi: luotsiasema
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: satama
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hymypoika
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i82
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
näyttelijä: Nikkilä, Jussi
näyttelijä: Nordin, Reino
näyttelijä: i8326
ohjaaja: i8324

bibliographic citation: "Mikkolantiellä oli yhteinen sopimus, että jos naapuri piti juhlat ja meteli on niin kovaa ettei saanut unta, niin sai mennä juhliin mukaan, mutta valittaa ei saanut. Tätä sääntöä noudatettiin, ja sopu säilyi suhteellisen hyvin." (s.136)
description: Teoksessa kuvataan Oulunkylää taiteilijakaupunginosana.
references: i4949
spatial: i9074

description: Tikkasten perheen kotitalo Kulosaaren huvilakaupungissa.
references: i2608
spatial: i6420

Kesä Espalla
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Esplanadin puisto
spatial: i6610
temporal: i115
esittaja-musiikki: i628
saveltaja: i9375

metadescription 7046
modified: 2010-02-02T15:24:30+0300

description: "Hilton", jossa Henrik leikattiin sai verensiirron vain hetkeä ennen kuin olisi ollut liian myöhäistä.
references: Mariankatu 26, Kruununhaka
spatial: Meilahden sairaala

Tervakosken paperitehdas ja yhdyskunta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Tervakosken paperitehdas on vanhin Suomessa nykyisin toimivista paperitehtaista. Punatiilisten tuotantorakennusten nykyasu on peräisin pääosin 1900-luvun lukuisista laajennusvaiheista. Paperitehtaan ympärille on rakentunut yhdyskunta kirkkoineen, kouluineen, seurataloineen sekä eri aikakausilta olevine työväen asuinalueineen. Tehdasyhdyskuntaan kuuluu mallipiirustusten mukaan 1900-luvun alussa rakennettu työväenasuinalue, entinen kansakoulu (1891), seuratalo (1958-63), päiväkoti (1948), terveystalo (1950), Varismäenkujan rivi- ja kerrostalot (1940/1950-luvulta) sekä Lepolan vanhustentaloryhmä tehtaan etelä- ja kaakkoispuolella. Tehtaan eteläpuolella olevassa jokirannan puistossa on arkkitehti Rikardo Björnbergin suunnittelema työnjohtajien asuinrakennus ns. Pomola (1900). 1800-luvulta on säilynyt vanha holanterirakennus insinööri C.G. Hultin suunnittelema käsipaperiosasto. Arkkitehti K.J. Ahlskogin suunnittelema entinen lumppurepimö, ns. Lumppulinna 1920-luvulta sijaitsee erillään muusta tehdaskokonaisuudesta. Joen toisella puolen tehtaasta luoteeseen on Tervakosken kartano talous- ja väenrakennuksineen, kartanon viljamakasiinista rakennettu virkailijakerho sekä tehdasyhdyskunnan oma kirkko tapuleineen. Kartanon päärakennus on rakennettu 1802, nykyinen klassistinen asu on 1930-luvulla arkkitehti Jarl Eklundin suunnittelema. Vanhaa kartanomiljöötä ovat ns. Muurila (1790) ja kartanoon liittyvä työväen asuinrakennus (1847). Muu rakennuskanta on paperitehtaan ajalta, mm. navetta- ja tallirakennukset ovat 1870-luvulta. Eklund on suunnitellut myös tehtaan kirkon ja tapulin sekä asuinrakennuksia 1930-luvulla. Kaksi taloa on rakennettu 1945 Heimo Kautosen piirustusten mukaan. Kautosen suunnittelema virkailijakerho on valmistunut 1955. Tervakosken teollisuustaajamaan liittyvä maisemaan kauniisti sijoitettu pieni kirkko on vaatimaton mutta taitavasti suunniteltu esimerkki 1930-luvun klassismin puuarkkitehtuurista. Suorakaiteen muotoista punaiseksi maalattua hirsirakennusta jä…
alue: 60.806913626,24.627683852 60.811260615,24.622181510 60.809654294,24.617028509 60.808296590,24.616127433 60.809681115,24.613291022 60.809746426,24.613181077 60.811655760,24.618336249 60.812721664,24.616943636 60.813969048,24.617761783 60.814595641,24.616497580 60.814812381,24.616656605 60.814985340,24.616752012 60.815511906,24.615707055 60.815848383,24.615988508 60.815791830,24.617021704 60.816094725,24.617218009 60.816698390,24.618092774 60.816672488,24.618444880 60.816443800,24.618812219 60.815635314,24.619047492 60.815549865,24.619531557 60.815021109,24.621027626 60.815330245,24.621621738 60.815067237,24.626912101 60.816069748,24.631433635 60.815256791,24.634987679 60.814790277,24.636682394 60.813331482,24.638030167 60.811613194,24.637390340 60.811376968,24.636174217 60.811359917,24.635476292 60.810762512,24.634338412 60.810218892,24.634189475 60.808356560,24.630140303 60.807394355,24.629513587 60.806913626,24.627683852
historia: Tervakoski oli jo keskiajalla tärkeä myllypaikka, johon perustettiin sahalaitos 1780. Kartanon perusti Johan Nordeswan, joka osti kylän kaksi kantataloa, Hovilan ratsutilan ja Talolan rälssitilan ja yhdisti ne yhdeksi tilaksi. Kartanoon liitettiin lisää tiloja 1870-luvulla. Kartanon omistajaksi 1806 tullut kamarineuvos G.G. Nordenswan perusti kosken varrelle paperitehtaan 1818. Aluksi tehdas valmisti lumpuista paperia vesivoimalla, mutta 1850-luvulla siirryttiin käyttämään höyryvoimaa ja paperin valmistus koneellistui. Tervakoski keskittyi erikoispaperituotantoon jo 1800-luvun puolivälissä. Suomen valtion setelipaperin vakituinen valmistaja tehtaasta tuli 1880-luvun lopulla. Lumpun käytöstä raaka-aineena luovuttiin vasta 1980- ja -90 -lukujen vaihteessa. Tervakosken taajama kehittyi paperitehtaan ympärille. Tehdas harjoitti laajaa asuin- ja julkista rakennustoimintaa 1800-luvulta aina 1960-luvulle saakka. Suunnittelusta vastasivat mm. arkkitehdit Ricardo Björnberg, Jarl Eklund ja Heimo Kautonen. Tervakosken kirkko rakennettiim vuonna 1936 edellisenä vuonna perustetun Tervakosken Pikkukirkkoyhdistyksen toimesta. Talkoovoimin Tervakoski Oy:n lahjoittamista Toivan kartanon riihen hirsistä tehdyn rakennuksen piirustukset laati arkkitehti Jarl Eklund, kirkkosalin kukkaisaiheisesta maalauskoristelusta vastasi koristemaalari Fritz Hilbert. Vuorineuvos Gösta Serlachiuksen 1937 lahjoittaman alttaritaulun maalasi Georg von Swetlick. Kirkon siirryttyä 1973 Janakkalan seurakunnalle siihen tehtiin 1976 seurakunnallisia kokoontumisia varten suunniteltu lisärakennus (arkkitehdit Seppo Asikainen ja Raimo Pensanen).
kunta: k165
paikan tyyppi: kartano
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1681
modified: 2010-09-17T11:26:10+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1338602~S9*fin

Pielisjoen kanavat (Jakokoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Pielisjoen kanavat ovat vesistöihin tukeutuneen puunjalostusteollisuuden nousukauden historiallisia muistomerkkejä. 1950-1970-luvun suurimittakaavainen nippu-uitto ja voimaloiden rakentaminen on muuttanut Pielisjoen maisemaa. Pielisjoen kanavien erityispiirre onkin ajallinen kerrostuneisuus. Pielisjoki yhdistää Pielisen Oriveden Pyhäselkään. Pielisjoen kanavaketjuun kuuluvat Joensuussa Utra ja Joensuun sulku, Kontiolahdella Haapavirta ja Jakokoski sekä Enossa Saapaskoski, Kaltimo ja Häihä. Pielisjoen kanavoinnin ensimmäisen vaiheen eli 1870-luvun kanavista ovat myöhemmän rakentamisen seurauksena veden alle jääneet Kuurnan ja Paiholan kanavat. Lisäksi Kaltimon suursulun ja voimalan rakentamisen yhteydessä Nesterinsaaren sulku on jäänyt patopengerryksen alle. Joensuun sulku vuodelta 1877 on keskeinen osa Joensuun kaupunkikuvaa. Se sisältyy erilliseen kohteeseen Joensuun rantapuisto-vyöhyke. Joensuun Utran kanava puolestaan sisältyy erilliseen kohteeseen Utran kanava ja historiallinen teollisuusalue. Kontiolahden Haapavirran 1883 avattu kanava, jonka sulku on vuodelta 1915, on säilynyt toimintakuntoisena kanavamiljöönä. Jakokosken kanava on vuodelta 1879 ja sen nykyasu vuoden 1907 kunnostusvaiheesta, jolloin kanavan puiset rakenteet on uudistettu. Nykyisellään se muodostaa täydellisen, toimintakuntoisen kanavakokonaisuuden, johon kuuluu kanavanhoitajan asunto ja talousrakennuksia. Merenkulkuhallitus hoitaa aluetta kanavamuseona. Kaltimon vanha sulku vuodelta 1879 on rakenteena ja osin rakennuskannaltaan säilynyt. Vanhalta kanavalta yläjuoksulle on 1958 rakennettu Kaltimon suursulku ja voimalaitos, jonka kokonaisuuteen kuuluu voimalan työntekijöiden asuinalue. Punatiilinen voimalaitos on arkkitehtien Erik Kråkström ja Ahti Korhonen suunnittelema. Yläjuoksulla ovat edelleen Saapaskosken ja Häihän sulut. Saapaskosken kanavan alkuperäiset sulut vuodelta 1878 on korvattu 1912-1913. Kanavan varrella on säilynyt kanavanvartijan asuintalo. Häihän 1876 avatun, kivirakenteisen k…
alue: 62.737653236,30.033781085 62.739396199,30.030364430 62.743921709,30.044195744 62.741760737,30.047080274 62.737653236,30.033781085
historia: Pielisjoen koskien ensimmäiset perkaukset liikkumisen helpottamiseksi tehtiin 1700-luvun lopulla. Tuolloin kunnostettiin Joensuun ja Utran kosket. Tutkimukset Pielisjoen kanavoimiseksi aloitti insinööri F.A. Hällström 1829. Valtion toimesta jokeen perattiin avoimet venekanavat 1847-1853. Pielisjoen merkitys kulkuväylänä lisääntyi sahateollisuuden laajentuessa Pohjois-Karjalassa, ja kanavien rakentaminen tuli yhä tarpeellisemmaksi uiton ja puutavaran kuljetusten vuoksi. Saimaan kanava avautui liikenteelle 1856, jonka jälkeen Saimaan itäisen pääreitin väylät Savonlinnasta Nurmekseen pyrittiin kunnostamaan. Pielisjoen jokiväylän sulkujen rakentamistyö aloitettiin 1874. Vahvistettuun kanavointisuunnitelmaan sisältyi yhdeksän puusulkua, mutta suunnitelmia tarkennettiin rakentamisvaiheessa, ja osa suluista rakennettiin kivisinä. Sulkuja ei rakennettu yhtä suuriksi kuin Saimaan kanavalla. Ensimmäiseksi kanavatyöt aloitettiin Utrassa, Kuurnassa ja Häihässä. Pielisjoen ensimmäinen kanavointivaihe valmistui Kaltimon kanavan myötä 1879. Muutamaa vuotta myöhemmin sulkuketjua täydennettiin rakentamalla Haapavirran sulku 1881-1883. Pielisjoen kanavien ansiosta Pielisen seutu pääsi säännölliseen yhteyteen Joensuun kanssa, ja kaupungista kehittyi Viipurin kaltainen välityssatama. Sulkujen koko ja mataluus aiheutti ongelmia pian niiden rakentamisen jälkeen, ja niitä uudistettiin 1900-luvun alussa etenkin uittojen tarpeisiin. Ensimmäisenä uudistettiin Utran sulku 1902. Uudistusvaihe päättyi Joensuun sulun rakentamiseen 1918-1923. 1930-luvulla vanhat laivasulut todettiin jälleen mittakaavaltaan riittämättömiksi suurenevien uittojen tarpeisiin. Pielisjoki valjastettiin uudelleen 1950-1970-luvuilla nippu-uiton ja energiantuotannon tarpeisiin, ja varustettiin suurin uittosuluin, avokanavin ja voimalaitoksin. Tämä jätti vanhoja sulkuja tarpeettomaksi ja muutti vedenkorkeutta, joen penkereitä ja koko jokimaisemaa.
kunta: k276
paikan tyyppi: voimala
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Niskanen, Mikko
type: Nayttelija

ortodoksinen kirkko
created: 2012-05-29T06:44:19.237+00:00
modified: 2012-05-29T06:44:22.366+00:00
preferred label: orthodox church @en
preferred label: ortodoxa kyrkan @sv

description: Katri Veltheim kuvaa ensi käyntiään Kansallisessa vuonna 1936 ja 30-luvun teatterikulttuuria Helsingissä kirjan luvussa Poliittisia teatterimyrskyjä ja komedian aurinkoa.
references: i3074
spatial: i7222

Kiviteltankatu
type: Katu
is part of: Viikki
lat: 60.2282245274435
long: 24.9966828772243

metadescription 9335
modified: 2010-07-05T13:31:14+0300

Ravintola Bronda
type: Ravintola
alternative: Bronda
alternative: Brondin
is part of: i33
is part of: i8437
lat: 60.1667231772765
long: 24.9453737135699

metadescription 6831
modified: 2010-01-19T15:01:50+0300

Puuttuva rengas
type: Pop / Rock
language: fin
language: StadinSlangi
spatial: Kallio
spatial: i45
temporal: i114
esittaja-musiikki: Paajanen
saveltaja: i137

description: Lauttasaaren vesitorni
references: Helsinki-tiloja
spatial: Lauttasaari

Narinkka 1997
type: Tietokirja
language: swe
language: fin
spatial: i44
spatial: i6509
spatial: i6610
spatial: i6930
spatial: i6931
spatial: i6927
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i106

Helsingin synagoga
type: AreaOfInterest
kuvailu: Helsingin synagoga on toinen maan kahdesta juutalaisen uskonnon ja kulttuurin keskuksesta. Helsingin juutalaisasutuksen historiasta kertovan, rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittävän rakennuksen kiinteä sisustus on säilynyt hyvin. Suomessa on vain kaksi synagogarakennusta, joista Helsingin 1906 valmistunut rakennus on Turun synagogaa hieman vanhempi. Toisin kuin monet juutalaiset pyhätöt Euroopassa, Suomen synagogat ovat säästyneet - Viipurin synagogaa lukuun ottamatta - toisen maailmansodan tuhoilta. Suomen suhteellisen nuoret synagogat muodostavat eräänlaisen päätepisteen synagoga-arkkitehtuurin perinteessä. Rakennuksen ulkoarkkitehtuurissa on käytetty Keski-Euroopassa ja Englannissa yleistä, kertaustyylejä valikoivasti soveltavaa synagogatyyppiä, jolle tunnusomainen piirre on mm. pyörökaarityylin mukainen julkisivun jäsentely. Helsingin synagogan näkyvä sijainti kadun varrella kertoo juutalaisen vähemmistön aseman vahvistumisesta kaupungissa. Alueesta oli tullut juutalaisten asuma-aluetta sen jälkeen kun ns. narinkka, käytettyjen vaatteiden tori oli siirtynyt Suomen pankin tontilta Kamppiin. Helsingin synagogasalin sisustus on säilynyt poikkeuksellisen hyvin alkuperäisessä asussaan. Toisessa kerroksessa sijaitsevaa salia reunustavat kolmelta sivulta lehterit. Kiinteässä sisustuksessa on käytetty jugend-tyylisiä yksityiskohtia. Neljän valurautapilarin kannattaman kattokupolin kaulaan on maalattu seitsenhaaraisia kynttelikköjä (menora) viittaamaan Jerusalemin Salomonin temppelin kultaiseen kynttelikköön. Lukupöydät, penkit, aidatulla lukukorokkeella (bima) sijaitseva lukupulpetti ja toorakaappi (aron hakodesh) ovat alkuperäisiä, samoin kattokruunut ja pilareissa olevat valaisimet. Synagogan ensimmäisessä kerroksessa on pieni arkena käytetty rukoushuone (minjan), alkuaan koululle varatut huoneet ovat toimistotiloina. Vuonna 2005 toteutetussa restauroinnissa on tehty palauttavia toimenpiteitä, mm. lehtereiden verkkokaiteet, seinien väritys ja niiden…
alue: 60.167752112,24.928315779 60.167660451,24.928972454 60.167067694,24.928693625 60.167154102,24.927999975 60.167752112,24.928315779
historia: Juutalaisia tiedetään muuttaneen Suomeen jo 1700-luvun lopulla, mutta varsinainen pysyvä juutalaisasutus syntyi autonomian aikana, 1800-luvun puolivälissä, kun Suomessa palvelleet tsaarin armeijan juutalaiset sotilaat saivat luvan asettua maahan asumaan. Helsingin juutalaisen seurakunnan synagoga rakennettiin Helsingin kaupungin Malminkadulta 1900 luovuttamalle tontille. Synagogan rakennustoimikunta teki varainkeräysmatkoja Pietariin, Tukholmaan, Göteborgiin, Kööpenhaminaan, Berliiniin, Hampuriin ja Lontooseen. Synagogan suunnitteli Jac. Ahrenberg, joka tuolloin toimi myös yleisten rakennusten ylihallituksen yliarkkitehtina. Synagogan sisäänkäynnin paikkaa ja ensimmäisen kerroksen tiloja muutettiin, kun tontille rakennettiin Irma ja Matti Aaltosen suunnittelema, 1961 valmistunut seurakuntakeskus- ja koulurakennus.
kunta: k091
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Hyvä paikka ihmiselle
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i6813
spatial: i56
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i115
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: i4896

Rantakasarmi
type: Stop
accessibility: no restrictions @en
actor: from POI
audio file: sample_audio_file.mp3
entry fee: free entry @en
event: p30263
event: p5089
event: p5072
event: p5099
event: p5062
event: p117291
event: p77526
event: p5092
event: p90156
event: p5095
event: p121189
event: p55519
event: p44237
event: p5054
event: p5098
event: p5088
event: p5030
event: p5057
event: p5047
event: p5064
event: p5081
event: p48304
event: p5040
event: p5084
event: p5097
event: p5087
event: p68097
event: p79684
event: p61874
event: p5090
event: p143684
event: p5059
event: p5022
event: p5076
event: p5093
event: p91415
event: p74321
event: p90417
object: ECM 3594 117
object: ECM 3594 266
opening times: always open @en
place of interest: Rantakasarmi
stop type: normal @en
subject: from POI
trigger zone: default
video file: sample_video_file.mkv
visibility: public
description: Rantakasarmi
lat: from POI
lon: from POI

metadescription 9595
modified: 2011-04-21T13:33:13+0300

bibliographic citation: "Aamusta alkaen Pasilassa oli vilskettä. Mainos-Television pihaan ajoi autoja jatkuvasti, parkkipaikat alkoivat täyttyä jo heti kahdeksan jälkeen. Studiorakennuksen aulassa kuljeskeli kiireisiä ihmisiä: toimittajia, ohjaajia, kameramiehiä, järjestäjiä, kuvaussihteereitä, teknistä henkilökuntaa ja toimistovirkailijoita. Varsinainen studio oli rakennuksen pohjakerroksessa. Siellä oli studion lisäksi pieni kahvio, pukuhuoneet, maskeeraushuone, kampaamo, tarpeisto ja lavastamo. Kaksi kerrosta ylempänä oli tarkkailuhuone." (S. 209-210.)
description: 'Matti ja Maija' -sarjaa kuvataan Yleisradion studioilla Pasilassa.
references: i2014
spatial: i9512

Itä meidän
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116
esittaja-musiikki: i119
saveltaja: i119

Yliopiston kahvila
type: Ravintola
is part of: Kluuvi
is part of: i6665
lat: 60.1692710760657
long: 24.9502569317925

metadescription 2132
modified: 2010-10-26T15:49:31+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1732920~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1770884~S9*fin

metadescription 438
modified: 2010-09-17T11:12:44+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1272039~S9*fin

Tarvonsilta
type: MuuPaikka
alternative: Professorintien silta
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.2029398586406
long: 24.8725209118508

metadescription 7542
modified: 2010-02-04T16:47:40+0300

metadescription 2392
modified: 2011-01-07T15:13:50+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1606232~S9*fin

bibliographic citation: "Ilona lensi ristiin rastiin, laskeutui välillä Saunabaarin katolle, tiirasi puitten yli Sorsapuiston päiväkodin pihalle, siitä Rantalan urheiluliikkeen ikkunoihin, monot tarjouksessa, ei tällä hetkellä kiinnosta, sitten Ilona vaappui, matkaan ja suhahti Ostoskeskuksen katolle ja räki hamppareiden niskaan, nämä katsoivat mistä läjä tuli, mutta Ilona oli jo Suursuolla, siellä mistä Maunula kerran alkoi." (s. 89)
references: i1499
spatial: i7443

Konno, Hannes
type: Muusikko
alternative: Osmo, H.

metadescription 5847
modified: 2010-09-17T11:06:30+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

sähköjohdot
created: 2012-05-30T09:39:18.019+00:00
modified: 2012-05-30T09:39:19.618+00:00
preferred label: elledningar @sv
preferred label: electric wires @en

Hangon Länsisatama
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hangon Länsisatama Hankoniemen kärjessä on Suomen ensimmäinen ympärivuotinen ulkomaanliikenteen vientisatama. Satamaa on rakennettu 1870-luvun alusta alkaen useassa vaiheessa ja sen nykyinen perusilme on peräisin pääasiassa 1910-lukua edeltävältä ajalta. Sataman merkittävimmät rakenteet ovat laituri, aallonmurtajana toimiva lohkokivimuuri sekä Gustaf Nyströmin suunnittelema teräsbetoninen, graniitilla vuorattu voimakasiini. 1920-luvun satamakonttoriin eli ns. Englannin makasiiniin liittyy pitkä ja kaareva makasiiniosa lastauslaitureineen. Makasiinin on yhdistänyt laituriin betoninen ylikulkusilta. Lisäksi satama-alueella sijaitsevat rautatiehen liittyvät tiilirakenteinen entinen konepaja ja korjaushalli lähellä 1959 valmistunutta rautatien ylittävää siltaa. Rautatie ja satama ovat muodostaneet 1870-luvulla taustan Hangon kaupungin perustamiselle. Satamaa on uudistettu ja laajennettu.
alue: 59.821218825,22.945979730 59.823769886,22.959064224 59.823411144,22.961184392 59.821474517,22.959072014 59.820930377,22.956163717 59.818330497,22.949457888 59.818406043,22.945553921 59.819785576,22.943639824 59.821218825,22.945979730
historia: Höyrylaivaliikenteen kehittyessä Hangon Länsisatamaan rakennettiin Suomen ensimmäinen ympärivuotinen vientisatama. Satamaan johtava Hangon - Hyvinkään rautatie rakennettiin 1872-1873 ja sataman yhteyteen muotoutui suurehko ratapiha- ja asema-alue. Ratapihan lounaispuolelle valmistui aallonmurtaja ja laituri 1873 sekä lohkokivimuuri 1903-1908. Aallonmurtajaa ja laituria pidennettiin 1890-luvun vaihteessa. Sataman itäpäähän rakennettiin 1890-luvulla tulli- ja pakkahuone, ns. Saksan makasiini, joka purettiin myöhemmin. Vaunujen korjaushalli rakennettiin satama-alueelle 1892. Tärkeimmän vientituotteen voin varastoimiseksi rakennettiin 1908-1909 arkkitehti Gustaf Nyströmin suunnittelema voimakasiini. Rakennus tuhoutui osittain ensimmäisen maailmasodan aikana, mutta se rakennettiin alkuperäisten piirustusten mukaan uudestaan 1918-1923. Satamakonttori valmistui 1923 ensimmäisessä maailmansodassa tuhoutuneen puisen makasiinin paikalle. Sataman pohjoissivulla sijaitseva Nuottasaari yhdistettiin täyttömaalla mantereeseen 1924-1929.
kunta: k078
paikan tyyppi: liikennepaikka
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Veljeni vartija
type: Dekkari
description: Rikostarina, joka kertoo kolmen sukupolven miehistä ja oikeiden valintojen vaikeudesta.
language: fin
spatial: Mannerheimintie 4
spatial: i7419
spatial: Kaarlenkuja
temporal: i110
temporal: i114
temporal: i116
kirjoittaja: i2621
lisatietoa: Periytyvätkö isien synnit? Kostetaanko pahat teot polvesta polveen? Klaus Haapala saa potkut kiinteistövälittäjän työstään ja heti perään tiedon siitä, että hänen pikkuveljensä on sekaantunut huumekauppaan. Samaan aikaan Klausin vaimosta paljastuu uusia yllättäviä puolia ja pian myös potkut antanut pomo murhataan. Klaus huomaa olevansa keskellä vyyhtiä, jonka alku on kaukana menneisyydessä – ja ratkaisu tässä päivässä. Veljeni vartija on tiukka ja runollinen rikosromaani isistä ja pojista, vääristä teoista ja niiden hyvittämisestä. Se on tarina siitä kuinka hävitty korttipeli voidaan kääntää voitoksi vielä vuosikymmenten jälkeenkin. ”Tyylilaji on iskevä ja ytimekäs: sukutarina ei ole raskaasti junnaavaa epiikkaa, vaan tiukan keskitettyä ilmaisua… Veljeni vartija on hieno rikosromaani, jossa huolellinen työ näkyy kautta linjan. …Antti Tuomainen on uusi ja lupaava suomalainen noir-dekkaristi.” - Keijo Kettunen , HS ”Tuomainen kirjoittaa vahvaa konstailematonta proosaa ja elävää dialogia… Ihmiset ovat lihaa ja verta. Kaikkein viehättävintä kirjassa on sen läpi kulkeva juonne henkilökohtaisesta vastuusta. Elämän voi ottaa omiin käsiinsä ajelehtimisen sijaan.” - Marja Kuparinen, Kirkko & Kaupunki ”Kielellisesti Tuomainen on vähintään yhtä etevä kuin moni rikosromaanien myyntitykki”. – Antti Majander, HS (www.helsinkikirjat.fi)

metadescription 9831
modified: 2012-05-08T16:00:19+0300

Tampereen yleinen sairaala
type: AreaOfInterest
alue: 61.492746816,23.783028584 61.493724625,23.782711139 61.493869653,23.784725689 61.493950939,23.785855989 61.493998565,23.785822398 61.494103176,23.786619967 61.493608164,23.786969458 61.493591799,23.786686867 61.493423913,23.786740931 61.493043583,23.786848546 61.492746816,23.783028584
kunta: k837
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 340
modified: 2010-09-17T11:12:29+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1441060~S9*fin

Lönnrotinkatu 3
type: Osoite
alternative: Gyllenbergin talo
alternative: Granholmin kivipalatsi
is part of: i8007
is part of: Kamppi
lat: 60.1672176302655
long: 24.9404210329481

description: Vicke Pettersson: Kaksi tarinaa vanhoilta ajoilta. Vapaamuuraripöydän ratkaisematon arvoitus.
references: i5173
spatial: Vapaamuuraripöytä

bibliographic citation: Ajan hammas kuluttaapi Kinaporin talot, Harjiksen toi ruumishuone korjaa elon sadot.
references: i651
spatial: i42

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Aspelin, Waldemar
spatial: i7553

Salpalinja (Kylmälä)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Salpalinja on yksi merkittävimmistä II maailmansodan aikana rakennetuista linnoitusketjuista. Se on verrattavissa ranskalaiseen Maginot-linjaan, saksalaiseen Atlantin valliin ja Länsivalliin, kreikkalaiseen Metaxas-linjaan tai Pohjois-Afrikan Marethin linjaan. Suomenlahdelta Lappiin ulottuva Salpalinja jakautuu valtakunnallisesti kolmeen puolustukselliseen painopistealueeseen: eteläisimpänä on yhtenäinen puolustusasema Suomenlahden rannalta Luumäen Kivijärveen asti, linjan keskiosassa ovat vesistöihin nojautuvat asemat Kivijärven, Saimaan ja Pielisen välillä sekä pohjoisimpana tärkeimpien tiesuuntien linnoitteet Pielisestä pohjoiseen aina Petsamoon asti. Suomenlahden ja Saimaan väliselle kannakselle rakennettiin 90% puolustusaseman rungon muodostavista teräsbetonikorsuista. Kaikkiaan Salpalinjalla on 728 teräsbetonikorsua, yli 3000 puista kenttälinnoitetta, noin 350 km taistelu- ja yhdyshautaa, 225 km panssarikiviestettä ja 130 km kaivantoestettä. Valtakunnallisesti merkittäviä Salpalinjan osia ovat eri maakunnissa hyvin säilyneet linnoitekokonaisuudet, jotka parhaiten kuvastavat puolustusrintaman monimuotoista rakennustapaa ja sijoittumista lähes koko itärajalle. Salpalinja alkaa Kymenlaaksosta Virolahdelta. Merkittäviä linnoitekokonaisuuksia Kymenlaaksossa ovat mm. Virolahden Ylä-Pihlajan bunkkerimuseoalue, Harjun maatalousoppilaitoksen tuntumasta Ravijoelle ulottuva betonikorsujen ja panssariesteiden rintama sekä Säkäjärven linnoitteet. Virolahdelta Salpalinja jatkuu useassa tasossa linnoitettuna kokonaisuutena kohti Miehikkälää. Miehikkälän-Taavetin tien varressa sijaitseva järeästi linnoitettu Salpalinja-museon alue asettuu keskelle Salpa-aseman pääasemaa. Miehikkälän edustavia Salpa-kohteita on museoitu Myllylammella. Lisäksi linnoitteita on mm. museoalueen pohjoispuolella Saunamäellä, kuntakeskuksessa, Kylmälän ja Säkäjärven välisellä alueella sekä Muurikkalassa. Etelä-Karjalan tärkeitä Salpalinja-kohteita ovat mm. vahvasti linnoitetut Ylämaan Hostikan museoa…
alue: 60.667561939,27.616597664 60.669301327,27.617535569 60.671239683,27.623388081 60.672184212,27.631548314 60.673009605,27.638327556 60.672343149,27.640622512 60.669471741,27.642873284 60.668816399,27.642819783 60.668346074,27.641474357 60.667758455,27.639721623 60.667609221,27.637694396 60.668729054,27.636137500 60.666235239,27.621473197 60.665686473,27.619843314 60.664359581,27.618967612 60.659681412,27.616773127 60.656340244,27.613269024 60.655743569,27.613419537 60.654341910,27.615821179 60.654497089,27.612303214 60.655599722,27.605727167 60.657519075,27.607422659 60.661277707,27.610893613 60.663612454,27.612961963 60.667561939,27.616597664
historia: Salpalinja rakennettiin pääosin talvi- ja jatkosodan välillä 1940-1941 Suomen itärajan turvaksi. Vaikka Salpalinjalla ei koskaan taisteltu, sillä oli kuitenkin välillinen vaikutus jatkosodan tapahtumiin. Puolustusrintaman virallinen nimi oli vuodesta 1944 Suomen Salpa ja sittemmin Salpa-asema, linnoitusketjusta käytetään myös nimitystä Salpalinja. Salpalinjan rakentamispäätös tehtiin maaliskuussa 1940, kun Suomi luovutti Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle Karjalan kannaksen, Laatokan Karjalan, itäisen Suomenlahden ulkosaaret, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Sallan ja Kuusamon itäosat. Salpalinjan rakentamista johti Linnoitustoimisto Myllykoskella. Noin 400 hengen toimistoon koottiin sotilas- ja siviiliasiantuntijoita, kuten insinöörejä, rakennusmestareita, pikakurssitettuja pioneeriupseereita. Salpalinjan rakensivat ns. välirauhan aikaiset armeijakuntien työprikaatit aluksi ilman louhinta- tai betonikoneita. Kantalinnoitustyö käynnistyi kesällä 1940. Jatkosodan aikaisia linnoitusten täydennystöitä johti Linnoitussuunnitteluesikunta. Työt jatkuivat joulukuun 1944 alkuun saakka, loppuvaiheessa rannikkotykistön asemissa. Samaan aikaan Salpalinjan kanssa rakennettiin Hankoniemen poikki Harparskoglinja. Yksityiset ja yhteisöt ryhtyivät kunnostamaan Salpalinjaa 1980-luvulla. 1990-luvulla ryhdyttiin mm. Suomussalmen Raatteen tien Purasjokilinjan kunnostukseen Museoviraston ja työministeriön yhteistyönä ja suoritettiin ensimmäiset inventoinnit Kainuussa.
kunta: k489
paikan tyyppi: museo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: 'Sampo jatkoi puolijuoksua mäkeä ylös ja pysähtyi sitten hämmästyneenä käännyttyään ostarin kulmalta Otavantielle. -- Kujis-pubin terassilla kantaporukka istui kaljalla ja röökillä aivan niinkuin ennenkin, mutta Otavantie näytti jotenkin erilaiselta kuin vielä pari viikkoa sitten. Jotenkin vinksahtaneelta, toispuoleiselta. -- -Yhtenä aamuna katu oli vaan revitty auki ja vanhat koivut kaadettu, Tarja Nygren huokaisi. -- Kaikki uusimmat tekniset vempaimet piti olla, mutta lapsuuden tärkeiden asioiden piti pysyä ennallaan. Niin kuin kotikadun vanhojen koivujen.' (s. 65 - 67)
description: Sampon äiti asuu edelleen Lauttasaaressa Otavantiellä.
references: i9440
spatial: Otavantie

metadescription 8253
modified: 2010-12-16T01:51:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1919743~S9*fin

metadescription 55
modified: 2009-04-29T08:22:30+0300

Haltialan "torni"
type: Fakta
content: Helsingin Haltialan tilalle johtavalla tiellä on juuri ennen tilaa vasemmalla puolella tietä outo korkea pömpeli. Mitä tarkoitusta varten tuo tuo korkea oveton maja on? Olisin hyvin kiitollinen vastauksesta, koska olemme miettineet asiaa vuosia. Haltialan tilan pehtoorilta sain tiedon, että "pömpeli" on alunperin ollut infopiste. "Torni" toimi aikoinaan myös periskooppina, josta saattoi tarkastella kauempana ladon seinässä ollutta nuolihaukan pesää. Haltialasta, Ruutinkoskesta ja Pitkäkoskesta lisätietoja: http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=14525&lan=fi http://www.kalastajanmaailma.com/PublisherFishinglordsSingleCard?selectedObject=296 Nuolihaukka näyttää tältä: http://fi.wikipedia.org/wiki/Nuolihaukka
language: fin
spatial: i9309
temporal: i116

Sirkkalan kasarmit
type: AreaOfInterest
kuvailu: Sirkkalan kasarmialue on maamme vanhimpia pääpiirteiltään säilyneitä kaupunkikasarmialueita Helsingin Kaartin kasarmin ja Katajanokan Merikasarmin ohella. Turun krenatööritarkkampujapataljoonan kaupunkikasarmi on sijoittunut perustamisvaiheessaan 1846 entiseen Turun kaupungin vaivaistaloon. Kurjenkaivonkentälle 1840-luvulta eteenpäin muodostuneen kasarmialueen nykyinen rakennuskanta käsittää joukon kivisiä sotilasrakennuksia. Entinen vaivaistalo on kolmikerroksisen ja ulkoasultaan yksinkertaisen klassistisen kivirakennus. Päävartio sijaitsee Kaivokadun portin vieressä. Päävartion pääjulkisivussa ulkoasua hallitsee rakennustyypille ominainen arkadi päätykolmioineen. Alueella sijaitseva sotilassairaala 1840-luvulta on kaksikerroksinen tiilirakennus. Kaivokadun varrella on 1870-luvulla rakennettu kolmikerroksinen kasarmirakennus, joka arkkitehtuurinsa puolesta liittyy aikansa kasarmirakentamisen kehitykseen ja kansainvälisten arkkitehtuurivirtausten vaikutuspiiriin.
alue: 60.451557748,22.289245314 60.450419230,22.290790658 60.449691590,22.288689472 60.450877970,22.287107107 60.451557748,22.289245314
historia: Suomen sotaväen krenatööritarkk´ampujapataljoona perustettiin 1846. Se sijoitettiin Turkuun; kaupunginarkkitehti P.J. Gylichin suunnittelemaan ja vuoden 1834 vaiheilla valmistuneeseen kaupungin entiseen vaivaistaloon Kurjenkaivonkentän laidalla Kerttulinmäen ja ruutukaava-alueen välillä. Maastonmuodoltaan mäkinen paikka oli osoitettu rakentamattomaksi alueeksi Turun kaupunkipaloa seuranneessa arkkitehti C.L. Engelin laatimassa asemakaavassa 1828. Kruunulle myydyn vaivaistalon muuttaminen kasarmiksi suunniteltiin 1846 Intendentinkonttorissa. Näkyvimpiä muutoksia oli porrashuone-ulokkeiden lisääminen pihasivustan reunoille. Sirkkalan kasarmialueen perustamisvaiheessa eli 150-paikkaisen vaivaistalon sotilasmajoitukseen muuttamisen yhteydessä rakennettiin myös tiilinen päävartio. Sotilassairaala rakennettiin 1840-luvun lopulla. Krenatööritarkk´ampujapataljoona poistui Sirkkalan kasarmista ja Turusta 1857 ja suomalainen sotaväki vaihtui kasarmilla venäläiseksi 1860-luvulla. Venäläinen vaihe jatkui 1900-luvun alkuun ja Suomen itsenäistymiseen. Tärkein lisä alueen rakennuskantaan tuona aikana oli kolmikerroksinen majoitusrakennus, joka nousi 1870-luvun jälkipuolella Kaivokadun varrelle päävahdin viereen. Arkkitehtuurisuunnitelma oli laadittu Yleisten rakennusten ylihallituksessa 1875 Axel Hampus Dalströmin johdolla. Sotilasmajoitus kasarmialueella lakkasi 1900-luvun jälkipuolella ja rakennuskantaa sovitettiin esikunta- ja sairaalakäyttöön. Turun ja Porin sotilasläänin esikunnan käytössä Sirkkalan kasarmialue oli 1990-luvulle ja 2000-luvun alussa alueen kaikki kivitalot tulevat korjattuina Turun yliopiston laitoskäyttöön.
kunta: k853
paikan tyyppi: oppilaitos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kulkurin valssi
type: Naytelmaelokuva
language: fin
spatial: i6405
spatial: i6598
temporal: i110
lisatietoa: Elokuva on valmistunut vuonna 1941.
lisätietoja: http://www.elonet.fi/title/ek29ep/
näyttelijä: Palo, Tauno
näyttelijä: i8060
näyttelijä: Ikonen, Ansa
ohjaaja: Särkkä, Toivo

taidemuseot
created: 2012-05-25T10:37:17.636+00:00
modified: 2012-05-25T10:37:17.762+00:00
preferred label: konstmuseer @sv
preferred label: art museums @en

Ylistaron kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kauas peltolakeuksille näkyvä, Markinsalon mäelle rakennettu "Ylistaron komiakirkko" kuuluu uusgotiikan varhaisvaiheen ensimmäisiin edustajiin maassamme. Kirkko seisoo Kyrönjoen töyräällä, Kirkonlahden rannalla. Länsitornillisen kirkon ulkoseinät ovat olleet vaaleiksi rapatutut alun alkaen, vaikka ne oli tarkoitettu tiilipintaisiksi. Holvatun kirkkosalin jakaa kolmeen laivaan kummallekin pitkälle sivulle rakennetut kaksikerroksiset lehterit. Keskilaivan levyisen kuorin itäseinä on jäsennöity goottilaisin kaariaihein ja sen yläosassa on suuri kaari-ikkuna. Alttaritauluna on Adolf von Beckerin Kristuksen kirkastus vuodelta 1888. Kirkko on Suomen kolmanneksi suurin ja siinä on istumapaikkoja n. 2500. Kirkon eteläpuolella on arkkitehtitoimisto Aulis Jääskeläisen suunnittelemat seurakuntatalo vuodelta 1974 ja seurakunnan virastotalo vuodelta 1986. Ylistaron kirkko on osa valtakunnallisesti arvokasta Kyrönjokilaakson maisema-aluetta.
alue: 62.947771346,22.510638949 62.949185426,22.511817412 62.950482377,22.515115442 62.950474601,22.519272539 62.949401432,22.520312134 62.946389080,22.516280223 62.943965366,22.515016735 62.945765487,22.510607675 62.946591064,22.509301775 62.947771346,22.510638949
historia: Ylistaro perustettiin Isonkyrön emäseurakunnan alaiseksi kappeliksi 1658. Seurakunta itsenäistyi 1859. Nykyinen kirkko on sen kolmas. Kirkko on rakennettu 1847-1850 Intendentinkonttorissa 1846 laadittujen piirustusten mukaan (E.B. Lohrmann) rakennusmestari Jakob Kuorikosken johdolla. Seurakunta oli ns. keisarinpitäjä, mikä lienee syynä siihen, että se määrättiin rakentamaan kirkko kivestä toivomansa puun asemesta. Kirkon sisätila uudistettiin 1935-1936 arkkitehti Kauno S. Kallion laatiman ehdotuksen mukaan. 1970-luvun sisämaalauksessa palattiin vanhempaan väriasuun. Kirkon ulkorappaus uusittiin 1994.
kunta: k743
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 8847
modified: 2010-03-19T14:38:37+0300

bibliographic citation: "Kuva on otettu sota-aikana, vuonna 1942, vuotta ennen syntymääni. Minun kotini sijaitsi Porthaninkadun ja Agricolankadun kulmassa, kivenheiton päässä tästä Flemarin talosta, jonka muistan hämärästi; muitakin puutaloja oli Kalliossa vielä 40-luvulla ja 50-luvun alussa jäljellä. Talo numero 4 esiintyy talvisessa kuvassa edukseen. Se on ollut puutalo, kuten olen sisäkuvasta arvellut, vieläpä erityisen komea." (s. 145) ""Me kapuamme jyrkkää katua kuin vuoren huipulle ja siitä tulemme puiston luo ja siitä käännyn vasemmalle kun Fleminginkatu alkaa. Heti ensimmäisen kivitalon jälkeen on kotitalo, matala puutalo siinä, kahden suuren välissä kuin kotimökki, kaunis se on, ja viihdyn siinä, sillä tämä se on minun koti täällä, numero 4." (s. 59)
description: Hannu Mäkelän romaanin lähtökohta on vanha mustavalkoinen, rikospoliisin ottama valokuva vuodelta 1928, pienessä asunnossa, osoitteessa Fleminginkatu 4. Kuvassa on mies ja nainen, toinen makaa sängyssä ja toinen lattialla, molemmat kuolleina. Mäkelä lähtee kirjassaan selvittämään tragedian syitä.
references: Elävät ja kuolleet
spatial: Fleminginkatu 4

metadescription 1050
modified: 2010-09-17T11:27:31+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1914390~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1873991~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1249062~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1249191~S9*fin

metadescription 7009
modified: 2010-01-19T15:03:30+0300

Heiskanen, Maria
type: Nayttelija

metadescription 4505
modified: 2009-11-10T10:25:17+0300

metadescription 6460
modified: 2010-01-19T15:01:24+0300

bibliographic citation: Bulevardilla tuulee ja sataa.
references: i943
spatial: i6687

Maunulan uurnalehto
type: MuuPaikka
alternative: Pirkkolantie 22
is part of: Maunula
lat: 60.2279798570122
long: 24.9173106248761

Kulosaaren ostoskeskus
type: Rakennus
alternative: Svinhufvudintie 9
is part of: i82
lat: 60.187966021109
long: 25.0100000638745

metadescription 7269
modified: 2010-02-02T15:32:03+0300

Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Jumo)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Turunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta. Jumo, Keistiö, Kolkko ja Åselholm, Åvensorin kylä kalkkikaivoksineen sekä Björkö, Mossala ja Saverkeit ovat säilyttäneet hyvin saaristolaisluonteensa. Tiiviiden kyläasutuksen lisäksi saaristokyliin kuuluvat kylien satamat laitureineen ja venevajoineen. Omille saarilleen sijoittuneissa kylissä asutus, rakennuskanta ja viljelymaisema on pienimuotoista ja sitä rajaavat metsäiset tai avoimet kallioalueet ja meri. Rakennukset ovat säilyneet pääosin vanhoilla kylätonteilla. Saaristomeri on laaja Ahvenanmaan ja Lounais-Suomen rannikon välinen merialue, joka käsittää Turunmaan ja Ahvenanmaan saaristot sekä pohjoisen saariston. Ympäristöministeriö on luokitellut Saaristomeren yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyläasutus sijoittuu usein pienten saariryhmien keskellä olevalle suojaiselle saarelle. Saarilla on tavallisesti vain yksi kylä, johon kuuluu satama laitureineen ja aallonmurtajineen, ranta-aittoineen ja venesuojineen sekä peltotilkut kiviaitoineen. Kylien syntyyn ovat kalastuksen lisäksi vaikuttaneet saarten ohi kulkeneet merireitit ja laivaväylät. Keskeisissä kylissä rakennettuun ympäristöön kuuluvat myös kappelit, koulut ja luotsiasemat. Saarilla on myös linnoituslaitteita, jatulintarhoja sekä pronssikautisia hautaröykkiöitä. Myöhemmin saarille on rakennettu myös matkailuelinkeinon ja kesäasutuksen tarvitsemaa rakennuskantaa. Jumossa asutus on keskittynyt ketjuksi raitin ja kyläpellon varrelle saaren sisäosissa. Kylän ympäristöön keskittyneet pienialaiset pellot ja niityt luovat monipuolisen kulttuurimaiseman. Kylän asuinrakennukset ovat pääosin 1800-luvun loppupuolelta ja 1900-luvun alkupuolelta. Raitti päättyy pohjoisessa kylän satamaan. Keistiön asutus peltoineen on keskittynyt saaren itärannalle. Kylän talot ovat väljästi kyläpellon ympärillä, tilakeskusten lisäksi pienasutus tiivistää kyläkuvaa. Rake…
alue: 60.430496687,21.376133901 60.428697984,21.380580371 60.428015617,21.381183642 60.425546730,21.381934393 60.422363750,21.381191886 60.421275596,21.380571805 60.419259036,21.379058086 60.419114634,21.377498523 60.418655815,21.375914324 60.418253090,21.375191817 60.418023749,21.373013431 60.418099285,21.372485330 60.418309830,21.372369734 60.418954783,21.372337060 60.420448651,21.373385494 60.422235840,21.374932055 60.426197640,21.376001000 60.427517126,21.374802268 60.429184384,21.373727832 60.429866766,21.373932984 60.430329426,21.374695797 60.430496687,21.376133901
historia: Turunmaan saariston pitkästä asutushistoriasta kertovat lukuisat rauta- ja pronssikautiset haudat. Merenpinnan ollessa tällöin korkeammalla vain osa nykyisistä saarista oli merenpinnan yläpuolella. Jyrkkärinteisen Iniön Borgholmin saarella on jäänteitä muinaislinnan valleista. Keskiajan alkupuolella merenpinnan laskettua ja muokkauskelpoisen maan lisääntyessä uudisasutus muodostui etupäässä Ruotsista tulleista siirtolaisista ja rannikon suomenkielinen asutus vakiintui saariston pohjoisosiin. Kalastus ja merenkulku olivat pääelinkeinoja, karjanhoito ja viljely tyydyttivät kotitarvetta. Iniön Jumossa oli 1560-luvulla 6 taloa, Keistiössä 8, Kolkossa 4 ja Åselholmissa 5. Houtskarin Mossalassa, jonka vanhempi nimi Mustasalo muuttui ruotsalaissiirtolaisten vaikutuksesta, taloja oli 12 ja Björkössä 14. Saverkeitin kylän kaksiosaisuus muodostui jo keskiajalla. 1560-luvulla kylän taloluku oli jo 15, joka jakautui Östra Saverkeitin 7 taloon ja Västra Saverkeitin 8 taloon. Korppoon Åvensorin kylässä oli 9 taloa 1560-luvulla. Korppoon Åvensorin kalkkikiviesiintymä löydettiin 1700-luvulla. Aluksi kalkkikiven louhiminen ja polttaminen täydensi kalastuksesta ja maanviljelystä saatua elantoa. Varsinainen louhinta alkoi Kirmon niemellä 1800-luvulla. Kalkkia käytettiin laastin ja sementin lisäksi teollisissa tuotteissa mm. selluntuotannossa ja maanparannusaineena. 1930-luvulla esiintymän osti Paraisten kalkkivuori Oy (myöh. Partek, nyk. Nordkalk Oyj). Toiminta laajeni tällöin myös lahden vastarannalle, Ronuddenin puolelle, minne louhittiin laaja avolouhos. Tällöin kaivos työllisti 50 henkilöä. Kaivostoiminta lopetettiin 1950-luvulla. Kalastuksen antama toimeentulo heikkeni toisen maailmansodan jälkeen ja useita tiloja tyhjeni. Saariston kesäasutus alkoi lisääntyä 1960-luvulta alkaen.
kunta: k445
paikan tyyppi: saha
paikan tyyppi: kaivos
paikan tyyppi: satama
paikan tyyppi: tuulimylly
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: louhos
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Balladi aseman nuorukaisista
type: Viihdemusiikki
language: fin
spatial: i6357
temporal: i114
esittaja-musiikki: Saksala, Harri
saveltaja: i6684

Simonlinna
type: Rakennus
alternative: Simonkatu 12
alternative: Annankatu 31-33
is part of: Kamppi
lat: 60.1682503882218
long: 24.9355585015023

metadescription 9558
modified: 2011-03-09T15:31:01+0300

description: Päähenkilö Maasa Santanen työskentelee bioteknologian tutkijana Viikin kampuksella. Hänen työhuoneensa sijaitsee Biokeskus viitosessa.
references: Syvyyden avaimet
spatial: i8846

Kantolanniemen siirtolapuutarha
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kantolanniemen 1930-luvulla perustettu siirtolapuutarha on hyvin säilynyt esimerkki aikakauden toimenpiteistä, joilla pyrittiin tarjoamaan kaupunkien vähävaraiselle työväestölle mahdollisuus pienimuotoiseen huvilaelämään ja puutarhaviljelyyn. Sijainti kauniilla niemellä, säännöllinen asemakaava ja hyvin hoidetut mökit puutarhoineen muodostavat hyvin säilyneen kokonaisuuden. Kantolanniemen siirtolapuutarha-alue sijaitsee Hämeenlinnan keskustaa vastapäätä olevalla Vanajaveteen pistävällä niemellä. Säännöllisellä ruutukaava-alueella on 77 pientä klassistista mökkiä perustamisen ajoilta sekä suurempi yhteisrakennus näiden keskellä. Rakennuksia on pääasiassa kahta tyyppiä, joista toisessa on ollu mahdollisuus käyttää ullakkoa asumistilana. Alueen pohjoisrannalla kullakin palstanomistajalla on pieni, rantapuistikkoon vapaasti sijoitettu saunamökki.
alue: 60.987279521,24.473891423 60.987665705,24.472828120 60.988441737,24.472176323 60.989438077,24.471802043 60.989954662,24.472596950 60.990780411,24.474597075 60.991008040,24.476546254 60.989363206,24.479283187 60.987279521,24.473891423
historia: Siirtolapuutarhojen synnyn yhteiskunnallisena taustana olivat teollistuvat kaupungit, muuttoliike ja niistä seuranneet ongelmat. Siirtolapuutarhaliikkeen isänä pidetään saksalaista lääketieteen tohtoria Daniel Schreiberiä (1808-1861). Pohjoismaihin siirtolapuutarhat tulivat Tanskan kautta, jossa ensimmäinen perustettiin 1884. Ruotsin ensimmäinen siirtolapuutarha otettiin käyttöön Malmössä vuonna 1895, Suomen ensimmäinen siirtolapuutarha perustettiin 1916 Tampereen Hatanpäälle. Hämeenlinnassa kaupunginvaltuusto päätti 7.1.1932 ostaa Katisten kartanon maista Kantolankärjen siirtolapuutarha-alueeksi ja siirtolapuutarhayhdistyksen perustava kokous pidettiin 6.7.1933. Kantolanniemen kärkeen perustetun siirtolapuutarhan laajuus oli 7,8 hehtaaria. Kantolanniemen palstasuunnitelman teki 1933 Hämeenlinnan kaupunginpuutarhuri Veli Sorma. Rakennusten ja palstasuunnitelman esikuvana oli ilmeisesti Eelis Kaalamon ja Georg Henrikssonin Tampereen Nekalan siirtolapuutarhaa varten tekemät suunnitelmat. Mökkien mallipiirustukset saatiin kaupungilta. Ensimmäinen mökki, nro. 16 valmistui 1934. Rakennusten kooksi määrättiin 4,5 x 3,5 metriä, vinttiin oli lupa sijoittaa makuutilat. Kuisteja oli kahta eri tyyppiä. Yhteismaja on puolustuslaitoksen parakki, joka purettiin 1955 ja pystytettiin Kantolanniemeen.
kunta: k109
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: kaava-alue
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Monet kirjan tarinat sijoittuvat Kaivopuistoon, Muukalaiskadun kulmille.
references: i7759
spatial: i37

Solveig ja jussi
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: i55
spatial: i8065
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
kirjoittaja: Sinkkonen, Lassi

metadescription 9200
modified: 2010-06-04T12:02:33+0300

Seitapaikat (Ukonsaari)
type: AreaOfInterest
alue: 68.939151863,27.295140718 68.939449535,27.296345322 68.938688834,27.295540604 68.938341414,27.294476646 68.937996324,27.292000222 68.937872663,27.290056429 68.938098089,27.288205422 68.938922756,27.288746066 68.939459253,27.290695184 68.939993908,27.293704167 68.939769193,27.295113607 68.939297135,27.295291726 68.939151863,27.295140718
kunta: k148
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

bibliographic citation: "Robert Rakkola pisti kädet maiharin taskuun ja tihensi askeltaan. Kävely teki hyvää, Kukkonen ja faija loittonivat joka askeleella. Puotinharju oli tuulinen ja autio. Yksinäinen taksi nousi pitkin Kastelholmantietä. Kuski tarkkaili kerrostalojen rappukäytäviä etsien oikeaa osoitetta. Hän muisti lupautuneensa ajoon uudenvuoden aattona. Mitähän faija sanoisi, jos saisi tietää." (s. 29)
references: i9423
spatial: i9424

metadescription 7171
modified: 2010-02-04T16:41:52+0300

Kotikatu. Kuuma kesä.
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Helsingin normaalilyseo
spatial: i7071
spatial: i8856
spatial: i8854
spatial: i6609
temporal: 1990-luku
lisatietoa: Kirja perustuu YLE, TV 1:n tuottamaan tv-sarjaan "Kotikatu". Kuuma kesä on kirjasarjan kolmas osa ja kattaa televisiosarjan osat 37-53.

Vallilan raitiovaunuhallit
type: Rakennus
alternative: Vallilan varikko
is part of: i46
lat: 60.1950978121227
long: 24.9622136812869

metadescription 7505
modified: 2010-02-04T16:47:34+0300

metadescription 2355
modified: 2010-09-17T11:27:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1641419~S9*fin

metadescription 9460
modified: 2010-11-18T18:23:17+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1759244~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1347208~S9*fin

description: Kaisa asui Kasarmikadulla.
references: Kaisa keisarin Helsingissä
spatial: Kasarmikatu

Haapamäen rautatieasemanseutu
type: AreaOfInterest
kuvailu: Maamme tärkeimpiin risteysasemiin aikanaan kuuluneen Haapamäen laaja asemayhdyskunta levittäytyy radan suuntaisena. Risteysaseman ympärille kasvaneessa asemataajamassa on eri-ikäistä rakennuskantaa risteysaseman eri vaiheista. Ennen vilkkaan asemanseudun rakennuskannassa on monia eri rautatietoimintoja palvelevia rakennuksia. Asemarakennus on rakennettu 1897 Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Alueella on lisäksi mm. asemaravintola, lepohuonerakennus, vesitorni, suuri veturitalli sekä suuri määrä asuinrakennuksia talousrakennuksineen. Haapamäen aseman erikoisuus on vanhoihin rakennuksiin sijoitettu Höyryveturipuisto. Alueeseen liittyy noin kilometrin päässä radan Jyväskylään johtavan rataosuuden varressa sijaitseva Leponiemen vahtitupa pihapiireineen. Haapamäellä on säilynyt myös noin kilometri harvinaiseksi käynyttä lennätinlinjaa radan varrella.
alue: 62.243161510,24.460947222 62.243124154,24.458907487 62.247598501,24.454384051 62.249674530,24.452515897 62.250016906,24.454701699 62.249592020,24.455050759 62.249505186,24.455692282 62.249027333,24.456507656 62.247386456,24.458407430 62.245607848,24.459966356 62.245425734,24.458995359 62.243161510,24.460947222
historia: Vuonna 1883 valmistuneen Vaasan radan asemista yksi rakennettiin Keuruun pitäjän rajojen sisälle, ei kuitenkaan kirkonkylään, vaan Kangaslammen rannalle Haapamäen kylään. Aseman nimeksi tuli Keuru. Ensimmäinen asemarakennus Haapamäen Keurun asemalle rakennettiin 1883. Kun Jyväskylän rata valmistui 1895-1897, siirrettiin Keuru-niminen asema kirkonkylään ja Haapamäelle rakennettiin uusi suurempi asemarakennus. Haapamäen aseman seutu oli harvaan asuttua erämaata, mutta aseman ja siihen liittyvien rautatieläisten asuinrakennusten ympärille kehittyi vähitellen asemataajama. Radan jatkaminen Jyväskylästä Pieksämäelle alkoi Haapamäeltä radan uusimisena 1916. Poikkirata Haapamäeltä Poriin rakennettiin puolestaan vuosina 1929-1938, jolloin Haapamäestä mudostui neljän radan risteysasema. Uusi funkis-asemaravintola valmistui 1940 samaan aikaan kun ratalinjaa viimeisteltiin. Haapamäen risteysaseman ympärille kehittyi vireä yhdyskunta, jonka ytimen muodostivat asema ja rautatieläiset. Haapamäelle syntyi rautatiehenkilökunnan ansioista jossain määrin palveluita, varsinaista teollisuutta tai muita elinkeinoja sinne ei syntynyt. Keuruun seudun liikennettä hoidettiin aina 1930-luvulle asti pääasiassa rautateitse ja Haapamäen kautta kulkenut rautatieliikenne oli huipussaan 1970-luvun alussa. Parhaimmillaan höyryveturikauden loppupuolella Haapamäellä oli VR:n palveluksessa n. 700 henkilöä. Ensin henkilöstöä vähensi kaluston muuttuminen dieselvetureiksi. Lopullinen isku Haapamäen risteysasemalle ja yhdyskunnalle tuli 1970-luvulla, jolloin valmistuivat Tampere-Parkano-Seinäjoki -oikorata (1971) ja Jämsänkoski-Jyväskylä -rata (1978). Autoilun ja tiestön kehittyminen samaan aikaan vähensi myös henkilöliikennettä rautateillä. Oikoratojen jälkeen henkilö- ja tavaraliikenne vähentyivät ja toimintoja vähennettiin. Keuruun kaupunki perusti 1980-luvulla Haapamäen asemalle Höyryveturipuiston, joka sijoitettiin VR:n entisen polttoainevaraston paikalle veturitallin kaakkoispuolelle.
kunta: k249
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: liikerakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7765
modified: 2010-02-02T15:40:09+0300

metadescription 303
modified: 2010-09-17T11:12:22+0300

Puistola
type: Kaupunginosa
lat: 60.2709019369627
long: 25.0559421423489

Paavilainen, Käpy ja Simo
type: Arkkitehti
spatial: i7484

description: Ravintola Won Tonissa vietetyn illan jälkeen Antonia ja Timothy saattavat juopuneen runoilijan kotiin ja vierailevat tämän luona.
references: i1902
spatial: Punavuorenkatu

metadescription 8216
modified: 2010-09-17T11:26:43+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1914422~S9*fin

Helsingin pelastusasemat
type: Fakta
content: Montako pelastusasemaa on Helsingissä? Helsingissä on kahdeksan pelastusasemaa: Keskuspelastusasema sekä Erottajan, Haagan, Käpylän, Malmin, Mellunkylän, Kipparlahden ja Suomenlinnan pelastusasemat. http://www.hel.fi/pel/
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

metadescription 18
modified: 2011-07-25T16:15:32+0300

bibliographic citation: Hei huomenta Suomi hyvin pyyhkii, sun poikas valvoi taas ja ahkeroi. Herrat Helsingissä laman alla nyyhkii, mä tein sen minkä aikamies vain voi
description: Sanoitus kuvaa rekkakuskin ammattia, sivuten ylimmän päätäntäelimen arkea lama-ajan Suomessa 1970-luvun lopussa.
references: Hyvää huomenta Suomi
spatial: Eduskuntatalo

Pekka ja Pätkä kesälaitumilla
type: Fakta
content: Pekka ja Pätkä kesälaitumilla -elokuvassa Pekka ja poppoo hankkivat mökin maalta, mutta asettuvat taloksi ensin väärään "mökkiin". Missä tämä talo sijaitsee? Suomen kansallisfilmografian mukaan elokuvaa filmattiin Helsingissä ja kuvauspaikkoina olivat Kallio ja Tammisalo. Kysytty "mökki" oli/on siis Tammisalossa. Lähde: Suomen kansallifilmografia 5 (Valtion painatuskeskus, 1989)
language: fin
spatial: i81
temporal: 1950-luku

bibliographic citation: Eerikin- ja Abrahaminkadun kulmassa sijaitseva linnamainen jugend-talo oli ollut kirjaimellisesti paketissa kuukausia, siististi käärittynä himmeästti läpikuultavaan vihertävään muoviin. Iso rakennus oli täysremontissa. ... Rakennus tosiaan sai ennen pitkää uuden värin: vuosikymmenten kuluessa tummunut harmaa ja rumasti lohkeillut rappaus vaihtui alkuperäiseksi jugend-vihreäksi, joka korosti oikeaoppisesti kulmaerkkerin pyöreyttä ja katolla kohoavaa suippokattoista tornia.
description: Talossa asuvat jännitysromaanin keskiössä olevat sisarukset Inari ja Salla Lappi sekä heidän äitinsä Meri.
references: Korttelin kuningatar
spatial: i8525

Nyberg, Carl Petter
created: 2012-12-27T13:42:35.017+00:00
modified: 2012-12-27T13:42:35.112+00:00

metadescription 8476
modified: 2010-02-02T15:43:52+0300

Kajava, Viljo
type: Kirjailija

Kruunupyyn kirkko ympäristöineen (Kruunupyyn kirkko)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kruunupyyn kirkko ympäristöineen edustaa perinteistä pohjalaisen jokivarsiasutuksen kirkonkyläkeskusta yhteisöllisine kokoontumispaikkoineen. Empirekirkon on rakentanut kuuluisaan pohjalaiseen kirkonrakentajasukuun kuulunut Heikki Kuorikoski 1822 pohjanaan Yli-intendentinviraston suunnitelmat. Kirkon ympäristöön kuuluu kappalaisen pappila sekä matkan päässä kirkkoherran pappila Torgare. Kirkon läheisyydessä on säilynyt myös käräjätalo. Kirkonkylän rungon muodostaa kylän halki virtaava Kruunupyynjoki ja sen polveilua seuraava kylätie. Historiallinen rakennuskanta keskittyy joen rannoille. Kylätaajaman reunalla oleva suuri puukirkko tapuleineen hallitsee maisemaa. Kappalaisen pappila sijaitsee joen etelärannalla ja kirkkoherran pappila, Torgaren pappila, kirkonkylän itälaidalla joen vartta seuraavan vanhan maantien varrella. Kirkon vieressä jokirannassa on paikalliseen talonpoikaiseen tapaan rakennettu käräjätalo, joka on lajissaan ainutlaatuinen. Käräjätalon länsipuolella, Åminnestanissa on yksi harvoista maassamme säilyneistä kirkkotuparyhmistä. Vanhat kirkkotuvat on muutettu pysyväisasunnoiksi. Joen puistomaisella etelärannalla on kappalaispappilan lisäksi muutamia vanhoja pihapiirejä ja pohjoisrannan tien varrella pienimuotoista asutusta. Kaksi myllyä, Biskopskvarnen ja Persjönskvarnen antavat visuaalisen lisänsä jokimaisemalle. Kruunupyyn empirekirkko on pohjamuodoltaan sisäviisteinen ristikirkko. Ristikeskuksen laajuiselta kahdeksankulmaiselta attikalta kohoaa pieni lanterniini. Ristivarsissa on tympanonpäädyt. Kirkkosalissa on ristikeskuksen laajuinen laakea välikattokupoli, seiniä jäsennöi voimakas kattolista ja ikkunoiden kummankin puolen sijoitetut pilasterit. Edellisestä kirkosta peräisin olevat alaveteliläisen kirkkomaalari Johan Backmanin 1750-luvun lopulla tekemät maalaukset on sijoitettu sakariston kuorista erottavaan seinään ja pohjois- ja eteläristin itäseiniin. Myös komea saarnastuoli kaikukatoksen veistoksineen on Backmanin valmistama. Kruunupyyn ke…
alue: 63.724937702,23.017286636 63.725339961,23.019373493 63.725539931,23.021145278 63.725854626,23.022296161 63.726113726,23.023185025 63.726397455,23.023017534 63.726827835,23.023890531 63.727215353,23.024981759 63.727595154,23.027567828 63.727177340,23.027966145 63.727639822,23.030277437 63.727994277,23.031670573 63.728054044,23.032215334 63.727994871,23.033605664 63.727067382,23.032824493 63.726518666,23.032454879 63.726101182,23.030408701 63.725871291,23.029779019 63.725383290,23.029542067 63.724939072,23.028713284 63.724627481,23.027917059 63.723745450,23.025265924 63.723701628,23.023133551 63.723589050,23.022389497 63.723597754,23.020848451 63.723412767,23.020180475 63.723186620,23.019658414 63.722935521,23.018072379 63.722926146,23.016142851 63.723336895,23.015931664 63.723437124,23.012325457 63.723498521,23.011431516 63.723743695,23.011406630 63.723829643,23.012328956 63.724790418,23.012367502 63.724844973,23.016913640 63.724937702,23.017286636
historia: Kruunupyyn seurakunta perustettiin 1607 Pietarsaaren ja Kaarlelan emäseurakuntien osista. Kruunupyyn nykyinen kirkko on järjestyksessään neljäs. Kirkon suunnittelun lähtökohtana oli Yli-intendenttiviraston piirustus vuodelta 1796. Kirkko rakennettiin 1822 rakennusmestari Heikki Kuorikosken johdolla. Samaan aikaan kunnostettiin tapuli. Empiretyylinen ulkovuoraus tehtiin 1824. Kirkkoa korjattiin 1951-1952, jolloin mm. kirkon penkit uusittiin. Kruunupyyn kirkkoherran virkatalo rakennettiin seurakunnan muodostamisen aikaan tuolloisen kappelin läheisyyteen. Torgare liitettiin kirkkoherran taloon 1600-luvun puolivälissä. Pappilan päärakennus pystytettiin aikaisemman paikalle rakennusmestari Hans Riskan johdolla 1796. Rakennuksen runkoa jatkettiin 1856 länsipäädystä ja tässä vaiheessa rakennus sai keltaisen värin. Torgaren pappila liittyy joidenkin maamme merkkihenkilöiden elämänvaiheisiin. Siellä vierailivat mm. H.G. Porthan, joka vietti osan lapsuuttaan pappilassa enonsa, kirkkoherra Gustaf Jusleniuksen luona, sekä J.L. Runeberg.
kunta: k288
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: pappila
paikan tyyppi: karajatalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Kirjassa kerrotaan kirkon arkkitehtien, Timo ja Tuomo Suomalainen, elämästä aina Suursaarelle sijoittuvista juurista alkaen.
references: i4294
relation: Suomalainen, Tuomo

metadescription 4134
modified: 2010-09-17T11:12:02+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1352264~S9*fin

panimot
created: 2012-05-30T09:32:25.259+00:00
modified: 2012-05-30T09:32:25.573+00:00
preferred label: bryggerier @sv
preferred label: breweries @en

Jurkka, Jussi
type: Nayttelija
spatial: i6593
spatial: i7222

description: Rakennuksen arkkitehti
references: Lindqvist, Selim A.
spatial: Ravintola Klippan

Kaloja Koskelan kallioaltaissa
type: Fakta
content: Koskelan kallioilla on kaksi vanhaa louhittua tykkiasemaa, jotka ovat täyttyneet sadevedellä. Kooksi arvioin noin 30-40 neliömetriä, eikä niihin ilmeisesti ole mitään yhteyttä vesistöstä. Siksi onkin hyvin hämmästyttävää, että lätäköissä näyttää olevan kesästä toiseen hengissä sinnittelevä kalakanta. Jotain pieniä ja tummia ne ovat. Mistähän kaloista on kyse, ja miten kummassa ne ovat sinne löytäneet ja selviävät talvien yli? Kalat ovat ruutanoita. Näin meille kerrottiin sekä Helsingin yliopiston biologian laitokselta että Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksesta. Ruutanat selviävät melko pitkään hyvin vähähappisissa olosuhteissa erikoisen aineenvaihduntansa avulla: ruutanan aineenvaihduntataso laskee erityisesti talven vähähappisissa olosuhteissa hyvin alhaiseksi. Erikoinen piirre on myös se, että ruutana tuottaa samalla hieman alkoholia. Siitä ei ole tietoa miten ruutanat ovat Koskelan altaisiin saapuneet, mutta todennäköisesti joku on sinne niitä muutamia kuljettanut, ja ne ovat lisääntyneet.
language: fin
spatial: i6649
temporal: i116

metadescription 6423
modified: 2010-09-17T11:24:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1607088~S9*fin

Pasilan linkkitorni
type: MuuPaikka
is part of: i50
is part of: Pasila
lat: 60.2048332197618
long: 24.9227726823576

Ravintola Kerhonen
type: Ravintola
alternative: Kerhonen
is part of: Mechelininkatu
is part of: i24
is part of: i22
lat: 60.1721284202382
long: 24.9207168813608

metadescription 8712
modified: 2010-09-17T11:17:09+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1319210~S9*fin

bibliographic citation: 'Lauttasaaressa oli niin paljon kaikenlaisia isojen puiden alle kauan kasvaneita taloja, ikään kuin niiden aika olisi kirjoitettu albumeihin. Steniuksen vieressä oli Tuula Vuohun taloksi sanomani iso kivitalo, jonka läheisyyteen Steniuksen puutarhasta helposti pääsi. Vähän kadehditutti sen oleminen siinä niin lähellä. Jokin kauppakin oli talon tässä päässä. Siihen pystyi meiltä kävelemään ihan kevyesti pitkin kauppaneuvoksentietä. (s. 164)
description: Lauttasaaren talot ja kulkureitit pysyvät kirjoittajan mielessä.
references: i9825
spatial: i9829

metadescription 9187
modified: 2010-06-02T16:27:55+0300

metadescription 6683
modified: 2009-08-04T16:20:27+0300

mörssäriaukot
created: 2012-05-24T06:50:24.873+00:00
modified: 2012-05-24T06:50:25.056+00:00

Skogster-Lehtinen, Greta
type: Taiteilija

Munkkivuori
type: Pop / Rock
audience: Lapset
language: fin
spatial: i13
temporal: i116
esittaja-musiikki: i6763
esittaja-musiikki: i6760
saveltaja: i6765
saveltaja: Markkanen, Samuli
saveltaja: Silvan, Severi
saveltaja: Törrönen, Olli
saveltaja: i6764

metadescription 1867
modified: 2010-02-08T16:36:10+0300

Hotelli Marski
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Hotelli Marski
temporal: i114
temporal: 1960-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i115
temporal: i116
kirjoittaja: i4130

Oulujoen ja Sotkamonreitin voimalaitokset (Aittokoski)
type: AreaOfInterest
kuvailu: Oulujoki Osakeyhtiön valtakunnallista sähköntuotantoa varten Oulujoen ja Emäjoen vesireitille rakentamat voimalaitos- ja asuntoalueet ovat laajuudeltaan, arkkitehtuuriltaan ja rakennustekniikaltaan yksi maan merkittävimmistä jälleenrakennuskauden rakennushankkeista. Voimalaitosalueista Montta, Pyhäkoski, Pälli, Utanen, Nuojua ja Jylhämä kuuluvat myös kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten valikoimaan. Samaan vesistöön liittyvät myös Kajaani Oy:n puunjalostusteollisuuden tarpeisiin rakentamat voimalaitosympäristöt. Oulujoessa on Oulun kaupungin rakentaman Merikosken voimalaitoksen lisäksi kuusi voimalaitosta, Emäjoessa on neljä voimalaitosta samoin kuin Kajaanin ja Kuhmon välillä. Rakennettu jokiosuus on kaikkiaan noin 250 kilometriä, pudotuskorkeutta on yhteensä noin 200 metriä ja padotuskorkeudeltaan suurin on Pyhäkosken voimalaitos, 32 metriä. Lisäksi Oulussa Pikkaralassa on Imatran Voima osakeyhtiön rakentama sähköasema ja muuntamo pohjoisen jokien vesivoimatuotannon voimasiirtoa varten. Voimalaitosympäristöt käsittävät mm. voimalaitosrakennukset, padot, voimansiirtolaitteet ja konttorit. Voimalaitoksiin liittyvät modernit ja luonnonläheiset asuinalueet, joista laajimpia ovat Pyhäkosken voimalaitoksen asuntoalue Leppiniemi ja Jylhämän voimalaitoksen asuinalue. Voimalaitoksia asuinalueineen arvostetaan kokonaisvaltaisesta suunnitteluotteesta, joka näkyy rakennusten suhteessa maisemaan ja luontoon sekä rakennusten yksityiskohdissa ja sisätiloissa. Valtaosa yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi suunnitelluista alueista Oulujoen ja Emäjoen varrella perustuu arkkitehti Aarne Ervin toimiston suunnitelmiin. Kajaani Oy:n rakennuttamat voimala-alueet ovat valtaosin arkkitehti Eino Pitkäsen 1940-1950-luvuilla suunnittelemia. OULUJOKI: Oulussa sijaitsevat Pikkaralan muuntoasema (Ervi), Merikosken voimala (Bertel Strömmer 1948) ja Toivoniemen asuinalue (1943-1944 Alvar Aallon yleissuunnitelman mukaan). Muhoksella sijaitsevat M…
alue: 64.837183379,28.849591521 64.836031625,28.855142258 64.834054251,28.852950348 64.835254475,28.847262957 64.837183379,28.849591521
historia: Oulujoki on ollut Peräpohjolan tärkeimpiä kulkuväyliä, tervankuljetus ja uitto hyödynsivät jokea vuosisatoja. Valtio tutki vesistöistä saatavan voiman käyttöä sähkön tuotantoon jo 1900-luvun alussa. Koko Oulujoen vesistö - Oulujärvi ja latvavedet mukaan lukien - tarjosi mahdollisuuden vesivoiman tuotantoon ja säännöstelyyn suurten padotuskorkeuksien sijaan. 1939 julkistettiin suunnitelma "Oulujoen vesivoima" koko Oulujoen vesistön säännöstelystä ja jokien valjastamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset ja Enson jääminen itärajan taakse vauhdittivat Oulujoen rakentamista. Jälleenrakennuskaudella tuli toteuttaa maan sähköenergiajärjestelmä. Oulujoen koskien rakentamista varten perustettiin Oulujoki Osakeyhtiö Suomen teollisuuden ja valtion sopimuksella 1940, Merikosken voimalan rakensi Oulun kaupunki 1948. Pyhäkosken voimalaitoksen rakentamista ryhdyttiin valmistelemaan 1941. Oulujoki Oy palkkasi Oulujokivarren voimalaitosalueiden pääsuunnittelijaksi Arkkitehtitoimisto Aarne Ervin, joka työskenteli niiden suunnittelijana yli 20 vuotta. Oulu- ja Emäjoen vesivoimalaitokset rakennettiin 1941-1961. Sodan jälkeiset poikkeusolot rohkaisivat etsimään ja kehittämään uusia rakennusmateriaalien, -tekniikoiden ja rakentamisen ratkaisuja. Oulujoki Osakeyhtiön tutkimustyö palveli maan rakentamistekniikan - erityisesti betonitekniikan - kehittämistä. Pyhäkosken massiivisista padoista muodostuikin betonirakentamisen ja valutekniikan taidonnäyte. Pyhäkoskella oli oma betonilaboratorio jo 1938 ja se jatkoi 1952 lähtien itsenäisenä tutkimuslaitoksena. Ervi käytti myös esivalmistettuja rakennusosia, esimerkiksi Pällin koneaseman seinäverhouksessa käytettiin betonisia, lämmöneristettyjä julkisivuelementtejä 1952. Emäjoen varren voimalaitokset toteutettiin tehokkaan työsuunnitelman mukaan sarjatyönä ja koneasemissa Ervi käytti pääasiassa peltisiä julkisivuverhouksia. Aarne Ervin suunnittelemat voimalaitosalueet Oulujoen varrella 1941-1960: Pikkarala, Oulu / valvomo, muuntamo,…
kunta: k777
paikan tyyppi: asuinrakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7134
modified: 2010-03-08T14:53:57+0300

Helsinki-tiloja
type: Tietokirja
language: MuuKieli
language: fin
spatial: i6521
spatial: i6459
spatial: i7231
spatial: i6357
spatial: i7232
spatial: i6968
spatial: i7233
spatial: i7234
spatial: i6896
spatial: Lauttasaari
spatial: Helsingin vankila
spatial: Observatorio
spatial: i6626
spatial: i6820
spatial: Olympiastadion
spatial: i6821
spatial: Tuomiokirkko
spatial: i6995
spatial: Eduskuntatalo
spatial: i7230
spatial: i7222
temporal: i116
kirjoittaja: Tiainen, Jussi
kirjoittaja: Vepsäläinen, Jussi

Salmisaaren Salome
type: Pop / Rock
language: fin
spatial: i7020
temporal: i116
esittaja-musiikki: i885
saveltaja: i885

metadescription 9423
modified: 2010-10-08T14:58:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1811586~S9*fin

Makarov, Sasha
type: Muusikko

metadescription 7394
modified: 2010-09-17T11:17:05+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1916320~S9*fin

metadescription 4890
modified: 2010-09-17T11:24:16+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1551303~S9*fin

description: Rakennuksen arkkitehti
references: i7560
spatial: Luotsikatu 4

Pakilan kirkko
type: Kirkko
is part of: i61
lat: 60.2432443199313
long: 24.9407924096342

metadescription 7728
modified: 2010-02-02T15:40:04+0300

Elämää Laajasalossa - ennen ja nyt
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Laajasalo
temporal: 1960-luku
temporal: 1950-luku
temporal: 1990-luku
temporal: i116
temporal: i110
temporal: i109
temporal: i108
temporal: i107
temporal: i115
temporal: i114
kirjoittaja: i8885
kirjoittaja: i8884
lisatietoa: Kirjoittajia on useita, ja tapahtumat ajoittuvat koko 1900-luvulle. Toimittaneet Riitta Tenni ja Aila Luontola.

metadescription 9683
modified: 2011-07-19T10:52:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1129835~S9*fin

Munkkiniemenranta
type: Katu
is part of: i6785
is part of: Munkkiniemi
lat: 60.198266416349
long: 24.8668898433467

metadescription 192
modified: 2010-09-17T11:27:02+0300

Ihantola
type: Rakennus
is part of: Linjat
is part of: Kallio
lat: 60.1838911958675
long: 24.9507746619728

metadescription 7988
modified: 2010-02-04T16:48:46+0300

metadescription 526
modified: 2010-09-17T11:13:25+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1099026~S9*fin

Linnanmäen Hip Hop -laite
type: Fakta
content: Milloin Hip hop -laite on tullut Linnanmäelle? "Epävirallisilta huvipuistosivuilta" löytyi tieto, että HipHop tuli vuonna 2000 alunperin satulaaksoon Meteoriitin tilalle, mutta siirrettiin Kiepin viereen kaudeksi 2004. http://www.bellingham.fi/huvipuis/lintsi.htm
language: fin
spatial: i6736
temporal: i116

Metsäsian kortteli
type: MuuPaikka
alternative: Metsäsika
is part of: Kruununhaka
lat: 60.1711861350678
long: 24.9520254496856

Ranskan suurlähetystö
type: Rakennus
is part of: i37
is part of: i8007
lat: 60.156703543701
long: 24.9600585780935

metadescription 7630
modified: 2010-02-02T15:39:52+0300

bibliographic citation: Sinun Helsinkisi: Raitiovaunukiskot katujen kanjonista tuuliin satamien. Lautturina elämän virrat ohjaat kansan vaiteliaan. Sinun Helsinkisi: Jäätelöpönttöjä autoon viskot. Näet ihmisten kuluttavan kersakaillen. Rojua riittää kaupungin laidoille vuoria muodostamaan. Helsinki - monta elämää, monta maailmaa. Helsinki teitä yhdistää ja erottaa. Sinun Helsinkisi: Hirmuiset nosturiliskot rautataakkoja nöyrästi sirtävät rungoiksi laivojen. Uutta luomistyötä seuraat kuin Jumala taivaastaan. Sinun Helsinkisi: Vaatekaupat ja diskot. Haaveesi sulautuvat kopioiksi mainosten. Pinta pintaa ajan aalloilla olet tottunut ratsastamaan. Sinun Helsinkisi: Harmaat veljet ja siskot, ihmisten vapaus vankina viidakon. Olet näkymätön mies, sopeutunut sokeain maailmaan.
references: Sinun Helsinkisi
spatial: Helsinki yleisesti

Villa Walhelm
type: Rakennus
is part of: Laajasalo
lat: 60.1743187086031
long: 25.0176913713587

metadescription 8439
modified: 2010-01-14T14:23:48+0300

Kappelit hiljentymiseen
type: Fakta
content: Onko Helsingissä vielä nykyään perinteisiä kappeleita, jotka on tarkoitettu hiljentymiseen kaikelle kansalle? Missä Helsingin keskustassa tai sen lähistöllä sijaitsee tyylikkäitä vanhoja kappeleita? Sivulla http://www.helsinginseurakuntayhtyma.fi/ > kirkot löytyy Helsingin ev.lut. kirkkojen ja kappeleiden aukioloajat, sekä kunkin seurakunnan kautta myös kirkkojen esittelyt. Siitä voinee päätellä mikä kirkko tai kappeli on vanha ja tyylikäs.
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i116

Kuopion vankila
type: AreaOfInterest
alue: 62.896073625,27.692332479 62.896065967,27.692100641 62.896069252,27.691430219 62.896384322,27.691378421 62.896394822,27.690737208 62.897161520,27.690602721 62.897325633,27.692641841 62.897323011,27.693175863 62.897170414,27.693474678 62.896530690,27.693793129 62.896081493,27.693343847 62.896114059,27.692999232 62.896073625,27.692332479
kunta: k297
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Aihepaketti: Rundi Stadissa - Kierros Helsingissä
type: Kaunokirjallisuus
language: fin
spatial: Helsinki yleisesti
temporal: i115
temporal: 1960-luku
temporal: 1700-luku
temporal: i1105
temporal: 1990-luku
temporal: i114
temporal: 1950-luku
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i105
temporal: i107
temporal: i106
temporal: i116
lisatietoa: Aihepaketin teksti ja kuvat: Kaisa Virtanen, Munkkiniemen kirjasto
lisätietoja: http://www.lib.hel.fi/Page/3156f7ee-682f-4b68-82ea-ec756f214f22.aspx

metadescription 7890
modified: 2009-11-27T13:00:04+0300

Kaponieeri Löwen / Miinaluokka
type: PointOfInterest
created: 2012-05-30T09:40:45.235+00:00
modified: 2012-12-13T09:49:17.163+00:00
subject: p33844
subject: p38306
subject: p39617
subject: p36950
kuvailu: Länsi-Mustasaaren koillispuolella sijaitsevalle pienelle Tallholmenin saarelle rakennettiin vuosina 1753–56 varustus, jota kutsuttiin kaponieeri Löweniksi. Myöhemmin saari yhdistettiin penkereellä pääsaareen. Rakennustyöt jäivät kuitenkin kesken. Venäläisen varuskunnan aikana kaponieeri purettiin ja sen paikalle valmistui vuonna 1826 ruutivarasto. Ruutikellarit oli tapana rakentaa syrjäisille paikoille räjähdysvaaran vuoksi. Vuonna 1878 peltikatto purettiin ja kattoa vahvistettiin kivi- ja sementtikerroksella. Rakennuksen sivuille rakennettiin holvattu käytävä, jotta rakenne edelleenkin tuulettuisi. Sen jälkeen ruutikellari peitettiin hiekalla, kuten Suomenlinnan muutkin tulilinjalla olleet rakennukset. Ruutikellari muutettiin koulutustilaksi, "Miinaluokaksi", ilmeisesti 1950-luvulla. Tällöin vanha puinen alapohja korvattiin betonisella ja korkea holvattu tila jaettiin kahteen kerrokseen. Rakennus toimi virallisena opetustilana 1970-luvun lopulle asti. Tämän jälkeen sivukäytäviä käytettiin merisotakoulun henkilökunnan ampumaratoina ja muita tiloja varastoina. Rakennus liitettiin kaukolämpöverkkoon vuonna 1984.
historia: Kunnostus- ja muutostyöt Merisotakoulun ja aikaisemmin Santahaminassa toimineen Rannikkotykistökoulun yhdistämisen jälkeen vuonna 1998 koulutettavien määrä kasvoi, joten Miinaluokkaa tarvittiin taas opetustilana. Se ei kuitenkaan täyttänyt paloturvallisuusmääräyksiä eikä sitä ollut liitetty vesijohto- eikä viemäriverkkoon. Restaurointihanke jakautui selkeästi rakenteellisiin kunnostuksiin ja toiminnallisiin muutostöihin. Kunnostustyöt jakautuivat puolestaan ulko- ja sisäpuolisiin töihin sekä homeisen alapohjan purkutyöhön. Rakennuksen päällä oleva hiekkapeite oli kulunut ja vanhan ruutikellarin katto näkyvissä. Tutkimuskaivuissa todettiin, että rakennuksen päältä puuttui vesieristys. Korjaustyössä ruutikellarin päältä poistettiin kauttaaltaan noin 40 cm hiekkaa ja kasvustoa ja vesieristykseksi levitettiin kumibitumimatto, jonka alle asennettiin salaojaputkista rakennettu tuuletusverkosto. Tämän jälkeen hiekat lapioitiin takaisin vesieristyksen päälle. Hiekan päälle istutettiin nurmipaakut. Rakennuksen julkisivun taakse oli 50-luvulta lähtien kerääntynyt paljon sadevettä, joka oli myös valunut sivukäytävän holvin läpi. Luonnonkiviosuuden rapautunut laasti poistettiin, muuri syvätäytettiin hydraulisella kalkkilaastilla ja kiilattiin uudestaan. Julkisivun tiilimuuraukset korjattiin, niiden huonokuntoiset rappaukset poistettiin ja ne rapattiin uudestaan hydraulisella kalkkilaastilla. Kun rakennuksen alapohjaa tutkittiin, oli vastassa yllätys. Betonilaatan muottilaudoitus, joka oli aikanaan jätetty purkamatta, oli kauttaaltaan homeen peitossa ja täytyi purkaa ja puhdistaa haitta-ainepurkutyönä. Alapohja oli valettu noin 70 cm välein muurattujen luonnonkiviseinämien varaan. Seinämissä ei ollut aukkoja, joten ne muodostivat suljettuja käytäviä joihin jokaiseen jouduttiin avaamaan purkutöitä varten kulku- ja tuuletusaukkoja. Rakennuksen käyttöönotto edellytti uutta varapoistumistietä yläkertaan, wc-tiloja sekä pienkeittiötä. Korkean tilan kaksi kerrosta täytyi jakaa eri pal…
paikan tyyppi: linnoitus
lat: 60.149352016835394
long: 24.976195168495224

Kalajokivarsi Ylivieskan keskustassa ja Savisilta
type: AreaOfInterest
kuvailu: Kalajokivarressa sijaitsevan Ylivieskan keskustassa on säilynyt perinteisiä kirkonkylän elementtejä huolimatta voimakkaasta uusiutumisesta. Jokimaiseman päätepisteenä on pitäjän puinen, päätytornillinen 1786 rakennettu ristikirkko, jonka nykyinen asu on vuodelta 1892. Kirkon lähimaisemassa Kalajoen ylittää museosillaksi nimetty Savisilta, joka on toiseksi vanhin betonirakenteinen silta Suomessa. Tiehallinnon valitsemat museosillat kuvastavat maamme liikenneverkon ja sillanrakennustaidon kehitysvaiheita. Kalajoen saaret ovat maisemallisesti merkittävät. Jokiuomassa on museomyllyksi kunnostettu Helaalan mylly, jonka kanavarakennelma ja koneisto ovat vuodelta 1884. Nykyinen rakennus on rakennettu 1942 tapahtuneen palon jälkeen alkuperäisen mukaiseksi. Mylly on maisemallisesti tärkeä osa Ylivieskan keskustaa. Latosaaren itäpuolella sijaitseva Savisilta on rakennettu kuuden luonnonkivestä muuratun silta-arkun varaan. Savisillan rinnalla on 1884 valmistunut rautatiesilta. Savisilta on nykyisin osa kevyen liikenteen väylää. Savisillan itäpuolella on puiston ympäröimä Mäen talo, jonka vanhimmat osat ovat vuoden 1830 tienoilta ja nykyasu 1940-luvulta.
alue: 64.074788969,24.539786778 64.074735972,24.533372919 64.074556576,24.533313030 64.073980627,24.533310562 64.073908408,24.532287261 64.073890683,24.530883481 64.074722281,24.530714906 64.074675257,24.529796417 64.074745761,24.529306930 64.074696270,24.527615008 64.074784757,24.526927037 64.075545904,24.526454032 64.076132505,24.526496513 64.076365456,24.526976016 64.076666919,24.529733002 64.076471723,24.530793979 64.076133165,24.533453905 64.076113525,24.534084708 64.076132197,24.534810396 64.076127055,24.535883940 64.076124375,24.537501238 64.075866432,24.538544324 64.075879957,24.539470733 64.076347820,24.539473902 64.076812913,24.539418795 64.076893447,24.540942349 64.074904240,24.541155782 64.074849140,24.540440444 64.074822028,24.540101174 64.074788969,24.539786778
historia: Ylivieskaan Kalajoen varteen syntyi pysyvää asutusta Kalajokisuusta ja Lohtajan kylästä keskiajan lopulla. Ensimmäinen kirkko rakennettiin Haapaniemelle 1653. Ylivieskan nykyinen kirkko rakennettiin 1786 Yli-intendentinviraston suunnitelmin ja nykyasunsa se sai lääninarkkitehti J. Basilierin suunnittelemassa korjauksessa 1892. Kalajokeen kuulunut Ylivieska erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi 1861 ja Ylivieskan kunta perustettiin 1867. Kalajoen ylittävän kiinteän sillan rakentaminen nousi esiin 1904. Insinööri Jalmar Castrénin ehdotus betonista rakennettavasta sillasta voitti riippusiltaehdotuksen. Rakenteeltaan viisiaukkoinen palkki- ja ulokepalkkisilta valmistui 1912. Sen rakensivat W. Tuomainen ja A. Koistinen muuttamillaan insinööri Jalmar Castrénin piirustuksilla. Nimensä silta sai paikallisilta asukkailta, joille betoni uutena rakennusmateriaalina oli vielä outo.
kunta: k977
paikan tyyppi: mylly
paikan tyyppi: kirkkorakennus
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Pallopojat, veistos
type: MuuPaikka
is part of: i79
lat: 60.2038768502256
long: 25.035467259646

metadescription 8699
modified: 2010-02-15T16:29:46+0300

Cleve, Anders
type: Kirjailija

Lookilan yksinäistalo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lookilan yksinäistalo on harvoja säilyneitä umpipihaisia taloja Varsinais-Suomessa. Kuristenlahden rannalla olevan tilan vanhimmat rakennukset ovat aikaisintaan 1700-luvun alkupuolelta ja uusimpien arvioidaan olevan 1820-1840-luvulta. Rakennusryhmään kuuluvat päärakennuksen lisäksi kellaritupa, isoportti ja sen yläpuolella oleva porttihuone, talli ja tallin parvi, kaksikerroksiset luhdit sekä varastot ja liiteri. Karjasuojat ovat sijainneet vilja-aitan ja lampolan ympärillä karjapihalla. Pihapiiriin johtaa vanha puukujanne.
alue: 60.355678660,21.980693677 60.356712129,21.979900706 60.356963884,21.982274177 60.355221240,21.984668594 60.355304775,21.987415421 60.354321860,21.987668930 60.353537949,21.987830413 60.353178488,21.983409117 60.354577627,21.979698072 60.355678660,21.980693677
historia: Lookilan tila perustettiin 1400-luvulla ns. ruotsalaisen verotusjärjestelmän aikana yksinäistaloksi. Talon koko rakennuskanta paloi 1697 ja rakennettiin uudelleen 1700-luvun alussa. Asuinrakennus rakennettiin vaiheittain, uusimmat osat 1820-1840 luvuilla. Lookilan kulttuurihistoriallinen merkitys on arvioitu korkealle ja talon tallentamiseksi tehtiin 1970-luvulla suunnitelmat rakennusten siirtämisestä Seurasaareen.
kunta: k529
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 1236
modified: 2011-10-07T14:54:15+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1777338~S9*fin

metadescription 8341
modified: 2010-09-17T11:26:53+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1344238~S9*fin

description: Nykyisen, 1952 valmistuneen rakennuksen arkkitehti.
references: i7337
spatial: i7071

Elokuvateatteri Aloha
type: Rakennus
alternative: Aloha
is part of: i7045
is part of: i6402
is part of: Kluuvi
lat: 60.1700884686123
long: 24.9470874379377

metadescription 6646
modified: 2010-02-02T18:24:04+0300

metadescription 1496
modified: 2010-09-17T10:58:24+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1302790~S9*fin
source: http://www.helmet.fi/record=b1763372~S9*fin

Lopen vanha kirkonmäki
type: AreaOfInterest
kuvailu: Lopen vanha kirkko, kyläasutus ja pappila edustavat alueen vanhinta asuttua ja rakennettua ympäristöä. Lopen vanha 1670-luvulla rakennettu kirkko, Pyhän Birgitan, ns. Santa-Pirjon kirkko on maamme vanhimpia puukirkkoja. Loppijärven pohjoisrannalla, peltojen ympäröimällä mäellä sijaitseva vanhan kirkon mäki peltomaisemineen on säilyttänyt keskiajalla ja isojaossa syntyneen viljely- ja kulttuurimaiseman. Isonjaon jälkeen syntyneeseen maisemakerrokseen kuuluvat mm. Pappilan, Hernemäen ja Pietilän tilakeskukset. Nykyiset tielinjat ovat syntyneet jo keskiajalla raivattujen peltokappaleiden rajoille. Lopen nykyinen taajama on rakentunut viljelymaiseman ulkopuolelle, uuden kirkon ympäristöön. Lopen vanha kirkko on torniton pitkäkirkko, jonka pohjoisseinän keskikohdalle on sijoitettu neliömäinen sakaristo. Punamullatussa kirkossa on pärekatteinen satulakatto, sisäkatto on puurakenteinen tynnyriholvi. Kirkon luona on loppilaisen kansatieteilijän, kirjailija Sakari Pälsin hauta. Kirkko sijaitsee vanhassa, keskiajalla ja isossa jaossa syntyneessä kulttuurimaisemassa korkealla mäellä. Alarinteiden keskiaikaisella kylätontilla on säilynyt vanhaa talonpoikaisasutusta, Ättyksen kantatalo, kotiseutumuseona toimiva lukkarin puustelli sekä itsellis- ja mäkitupalaisasutusta.
alue: 60.705768339,24.415475376 60.708426824,24.413100754 60.710926519,24.418266829 60.714235485,24.418309767 60.715561089,24.421407778 60.716905241,24.424703839 60.717940294,24.427838158 60.717005184,24.429800715 60.712802995,24.430692444 60.711862438,24.434313297 60.711008365,24.433467584 60.710492651,24.436460181 60.710642762,24.441460128 60.708279672,24.442927187 60.707635383,24.442590227 60.708030989,24.444730473 60.706491425,24.444128888 60.703596228,24.441129677 60.704073029,24.437445969 60.705402558,24.433239170 60.705437148,24.428501286 60.705768339,24.415475376
historia: Loppi oli Vihdin kappelina ja Janakkalan anneksena (tytärseurakuntana) 1500-luvulla. Kirkkoherrakunta perustettiin 1632. Ensimmäiset maininnat Lopen Pyhän Birgitan, ts. Santa-Pirjon, kirkosta ovat 1530-luvulta. Nykyinen vanha kirkko on rakennettu 1660-luvun lopussa, tilikirjojen mukaan sisustustyöt ovat jatkuneet vielä 1670-luvulla. Vanha kirkko oli käytössä 1800-luvulle saakka, jolloin Lopen uusi kirkko valmistui. Kesäkäytössä oleva kirkko restauroitiin vuosina 1959-60. Välittömästi kirkon eteläpuolella olevan kylätontin asutushistoria juontaa keskiajalle. Maakirjan mukaan kylässä oli 1539 yhdeksän taloa. Maanjakotoimitusten ja talojen siirtojen jälkeen vanhalle historialliselle kylätontille jäi kaksi kantatilaa, muut siirtyivät vanhaa kirkkoa ympäröivän viljelyaukean reunoille ja kumpareille. Myös pappila siirrettiin kylätontilta nykyiselle paikalleen 1830-luvulla. Pappilan päärakennus valmistui 1832 ja sitä on laajennettu rapatulla lisäsiivellä 1929.
kunta: k433
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Vuoristo, Aapeli
type: Muusikko

Nykänen, Harri
type: Kirjailija

Voistion kulttuurimaisema
type: AreaOfInterest
kuvailu: Hämeen vanhoihin rälssitiloihin kuuluvan Voistion kartanon laaja, tasankomaisen viljelymaisema ilmentää vuosisatoja jatkunutta maankäyttöä Hämeen vauraalla viljelyseudulla. Kartanon päärakennus on uudemman kartanoarkkitehtuurin korkeatasoinen edustaja. Voistion kartanon kaksikerroksisen, valkoiseksi rapatun funkkishenkisen päärakennuksen on suunnitellut arkkitehti Einari Teräsvirta. Väentuvan ja navetan lisäksi pihapiirissä on arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema tiilinen tallirakennus. Rakennuksia ympäröi vanha puisto.
alue: 60.937016334,25.327656805 60.937085076,25.323661649 60.936664514,25.320325086 60.938021435,25.317089438 60.939652144,25.314910138 60.942062639,25.314490577 60.944243880,25.316566156 60.945896486,25.321834829 60.947655266,25.321971346 60.948581974,25.320670866 60.948987132,25.317480914 60.953002250,25.314303012 60.955355948,25.322602923 60.955424186,25.330002562 60.955020670,25.335673440 60.953931415,25.339529244 60.950333599,25.344883875 60.946032840,25.342589655 60.943498363,25.340092173 60.940862842,25.334173362 60.937551714,25.332347392 60.937016334,25.327656805
historia: Voistion kylästä on kirjallisia mainintoja 1390-luvulta. Kartanon kantatilana olevaan Köykkään yhdistettiin 1550-luvulla toinen tila ja muodostetulle rälssitilalle annettiin 1592 verovapaus. Myöhemmin Voistio oli ratsutilana. Tila oli upseerien omistuksessa aina 1800-luvun loppupuolelle saakka. Puisto istutettiin 1800-luvun alkupuolella. Päärakennus valmistui 1940, tallirakennus 1922 ja navetta 1889.
kunta: k098
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
paikan tyyppi: puisto
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Bertel Jung, suurkaupungin hahmottaja
type: Tietokirja
language: fin
relation: i7093
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i106
temporal: i110
temporal: i107
kirjoittaja: Standertskjöld, Elina
kirjoittaja: Wäre, Riitta
kirjoittaja: i2954
kirjoittaja: i7093

metadescription 9052
modified: 2010-09-17T11:28:40+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1359510~S9*fin

Perämeren kalasatamat ja kalastustukikohdat (Selkä-Sarvi)
type: AreaOfInterest
kuvailu: 1700-luvun keskeisten kalastustukikohtien jäätyä Ruotsin puolelle 1809 ovat Saarenkrunni ja Pieni Valkeakari Kemin kaupungin edustalla olleet Perämeren suurimmat Suomen puolella olleet kalastustukikohdat. Yksittäisistä saarista pitkäaikainen kalastustukikohta on ollut lähellä Ruotsin rajaa sijaitseva Selkäsarvi. Saarella on Ailinpieti, kalastajien kämppä, pitkään säilynyt ainutlaatuinen 1800-luvun kalakämppäperinteen edustaja. Saarilla on kivissä ja kalliossa eriaikaisia hakkauksia, puumerkeistä ja päivämääristä kompassiruusuihin. Nykyisen Perämeren kansallispuiston karikkoisella vesialueella on harjoitettu silakan ja lohen kalastusta jo vuosisatojen ajan. Alueen saaria on käytetty kalastus- ja metsästysmatkojen kausitukikohtina siitä saakka, kun ne ovat maankohoamisen jälkeen syntyneet. Tukikohtien rakentumisessa näkyy myös vuosisatojen aikana tapahtunut voimakas maankohoaminen. Saarilla on säilynyt useita kalastukseen liittyviä rakennelmia, jääkellareita, verkkotelineitä ja kalamajoja. Kaakamonniemen kalasatama suojaisessa lahdenpoukamassa Kaakaman kylässä Alatorniossa on perinteinen, useita vanhoja aittoja ja vajoja sekä uudemman aallonmurtajan sisältävä edelleen käytössä oleva piensatama.
alue: 65.615225821,24.199503045 65.612435634,24.198165555 65.611260800,24.199748377 65.609058751,24.202761414 65.606703014,24.203560947 65.604620184,24.206924160 65.603974742,24.205583255 65.602298954,24.200395372 65.603336755,24.190365939 65.605188594,24.187754439 65.610768231,24.187332612 65.616017667,24.192453901 65.616567817,24.195762576 65.615225821,24.199503045
historia: Alatornion ja Kemin rannikkokylien asukkaat ovat harjoittaneet silakan ja lohen kalastusta Kemin ja Tornion saaristossa jo vuosisatojen ajan. Perämeren kalastushistoria liittyy 1700-luvulla voimakkaaseen silakanpyyntiin, jota harjoitettiin koko Perämeren alueella aina Pohjanmaan rannikolta (Kokkola, Kalla) lähtien pitkälle Ruotsin puolelle saakka. Silakan pyynnille oli tyypillistä pitkäaikainen oleskelu ulkosaarilla, joista keskeisimmät saaret Tornion edustalla olivat Malurin (Malören) saari ja Sanskeri (Sandskär). Tornion porvarit pystyttivät Malurin saarelle kalastajien käyttöön 1760-luvulla kirkon, joka on siellä edelleen. Samoin Sanskerissä on pieni kappeli. Nämä keskeiset kalastussaaret jäivät 1809 Ruotsin puolelle. Vanhaa kalastusperinnettä jatkoivat Suomen puolella kalastustukikohdat Selkäsarvessa, Saarenkrunnissa ja Pienessä Valkeakarissa. Tukikohtiin muutettiin pyyntikauden ajaksi, sillä matka kala-apajilta rannikolle oli pitkä. Esimerkiksi Selkä-Sarven eteläpään kalastajakylä lienee toiminut kausipyyntitukikohtana jo 1500-luvun lopulta saakka. Kalastajat saattoivat asua saarilla kuukausia. Moottoriveneiden yleistyttyä 1900-luvun alussa kalastusta alettiin harjoittaa rannikolta käsin ja kausitukikohdat autioituivat. Kieltolain aikana 1919-1932 saaret toimivat salakuljettajien tukikohtina ja kätköpaikkoina, mistä saarille on jäänyt kellarikuoppia.
kunta: k240
paikan tyyppi: kausiasunto
paikan tyyppi: muinaisjaannos
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Kautto, P.
type: Muusikko

Mannerheimintie 108
type: Osoite
is part of: i15
is part of: i16
lat: 60.19003340496
long: 24.9149493856979

bibliographic citation: "Tuntia myöhemmin varjokolmikko hölkkäsi jo Korvatunturintie 1:n öiselle pihamaalle. Hese huomasi helpotuksekseen, että Herbert Höpön keittiöstä kajasti valoa." (S. 106.)
description: Ykstityisetsivän ja monien hänen asiakkaidensa kotitalo.
references: i9530
spatial: i9529

postitoimisto
created: 2012-05-29T07:34:01.034+00:00
modified: 2012-05-29T07:34:01.15+00:00
preferred label: post office @en

metadescription 7357
modified: 2010-02-02T15:32:14+0300

metadescription 4853
modified: 2009-11-04T15:30:56+0300

bibliographic citation: 'Oivallinen lähtöpaikka keskustasta tullessa on Jalmari Peltosen (1893 - 1969) suunnittelema Korkeavuorenkatu 4 (1935).' (s. 89)
references: i9346
spatial: i35

Iisalmen kirkkoaukio ja puistoakselit
type: AreaOfInterest
kuvailu: Iisalmen Kirkkoaukion, Kirkkopuiston ja Otavan puiston muodostama akselisommitelma on historiallisesti, symbolisesti ja kaupunkikuvallisesti kaupungin ydinkeskustan merkittävin kokonaisuus. Symmetrinen ristiakselisommitelma on maamme asemakaavahistoriassa harvinainen. Arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelema, kirkkohallituksen päätöksellä 1.4.2003 suojeltu, 1934 valmistunut funktionalistinen Pyhän Ristin kirkko (aik. Uusikirkko) sijaitsee Otavan- ja Kirkkopuiston muodostamien näkymäakselien leikkauskohdassa keskellä Kirkkoaukiota ydinkeskustan korkeimmalla kohdalla. Mäeltä avautuu maisema kolmeen suuntaan Porovedelle. Kirkko näkyy komeasti kauas etelään näkymäakselin päätteenä. Itä-länsisuuntaisen Kirkkopuistoakselin itäisenä päätteenä on ortodoksinen Pyhän Profeetta Eliaan kirkko. Kirkkoaukion kolmea kulmaa rajaavat eri vuosikymmenien arkkitehtuuria edustavat koulurakennukset, luoteiskulman klassistinen lyseorakennus on arkkitehti Yrjö Sadeniemen (1932) ja koilliskulman 1950-luvun tyypillistä koulu-suunnittelua oleva rakennus arkkitehti Seppo Ruotsalaisen (1957). Lounaiskulman uuteen Luma-keskukseen (2003 arkkitehtitoimisto Pekka Laatio) on liitetty arkkitehti Bertel Strömmerin alunperin paloasema-vesitorniksi (1932) suunnittelema funktionalistinen rakennus, joka kirkon ohella on tärkeimpiä Iisalmen kaupungin siluetin elementeistä. Monumentaaliaukion arvoa korostavat sitä ympäröivien korttelien merkkirakennukset, itäpuolella arkkitehtitoimisto Ström & Tuomiston suunnittelema seurakuntatalo (1960) ja arkkitehti Pekka Pitkäsen kulttuurikeskus (1989) sekä eteläpuolella arkkitehti Wivi Lönnin (1908) suunnittelema Otavan koulu ja arkkitehti Eino Pitkäsen funktionalistinen Keskustan koulu (1939). Itäisen näkymäakselin päätteeksi rakennettiin 1957 arkkitehti Ilmari Ahosen suunnittelema kupolikattoinen Pyhän Profeetta Eliaan kirkko. Ortodoksikirkon ympäristössä Kirkkopuistonkadun varrella on useita kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia. Kirkkopuistoakselia reunust…
alue: 63.559168800,27.184468842 63.560648901,27.194886067 63.560584803,27.195242018 63.560378095,27.195347500 63.560243489,27.195025891 63.558691648,27.184786446 63.557959976,27.185352003 63.557724259,27.183318953 63.554495405,27.185614667 63.554440327,27.185186644 63.557653289,27.182890944 63.557345904,27.180946600 63.559230739,27.179479452 63.559530289,27.181388175 63.561900031,27.179852611 63.561963023,27.180280786 63.559585362,27.181834024 63.559916463,27.183885574 63.559168800,27.184468842
historia: Iisalmen kauppala perustettiin 1860 Iisalmen pitäjän Haukiniemen niemelle. Kauppala muuttui kaupungiksi 1891. Kirkkoaukiosta tehtiin sommitteluehdotuksia lähes 130 vuoden ajan. Kaikille ehdotuksille oli yhteistä monumentaaliaukion peruslähtökohdan säilyttäminen: Ehdotuksissa kirkko sijaitsi puistoakselien risteyksessä ja aukion kulmat oli rakennettu. Symmetristä kirkkoaukiota esitettiin jo Iisalmen ensimmäisessä asemakaavaluonnoksessa 1857. Ensimmäinen asemakaava valmistui 1861. Alfred Sjöströmin 1877 laatimassa kauppalan asemakaavassa aukiosommitelma täydentyi puistoakseleilla. Kirkkoaukion monumentaalista luonnetta painotettiin 1912 vahvistetussa kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa (V.O. Lille), jossa aukion rajausta korostettiin kulmiin sijoitetuilla rakennustonteilla. Eino Pitkäsen asemakaavassa (1935) olivat jo paikoillaan kirkon lisäksi lyseo- ja paloasemarakennukset ja aukion kaikkiin kulmiin oli suunniteltu rakennusmassat. Asemakaavan muutoksella (Pirjo Pykäläinen-Vesalainen) 2001 palautettiin monumentaaliaukiosommitelma, ja alueen arvokkaat rakennukset suojeltiin. 2000-luvun alussa puistoakselien ja aukion maisemasuunnitelman laati maisema-arkkitehdit Byman & Ruokonen Oy. Maisemasuunnittelun lähtökohtana oli jo osittain toteutunut Pitkäsen funktionalistinen aukiosommitelma.
kunta: k140
paikan tyyppi: kirkkorakennus
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: katu
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Maalaismaisemista Itä-Helsingiksi
type: Tietokirja
language: fin
spatial: i80
spatial: i79
spatial: i82
spatial: Marjaniemi
spatial: i93
spatial: i81
temporal: i116
lisatietoa: Toimittanut Kyllikki Kailari

metadescription 9646
modified: 2011-05-20T15:09:18+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1613623~S9*fin

Luumäen kirkko
type: AreaOfInterest
kuvailu: Luumäen puinen empirekirkko edustaa Intendentinkonttorin suunnittelua. Kirkko muodostaa maisemallisen kiinnekohdan näkyen laajalle yli ympäröivän viljelymaiseman. Luumäen kirkko sijaitsee mäen harjanteella tovin matkaa Taavetista itään. Sisäviisteisessä ristikirkossa on ristikeskuksesta kahdeksankulmaisen sileän attikaosan yläpuolella kohoava, pieneen lanterniiniin päättyvä kupoli. Kirkkosalissa ristikeskusta hallitsevan kupolin attikaosa on poikkeuksellisen korkea. Mielenkiintoinen yksityiskohta on kattolistojen alapuolella niin ulko- kuin sisätilassa kulkeva uusgoottilainen neliapila- tai vinoristikuvioinen vyöhyke. Kirkon 25-äänikertaiset urut vuodelta 1908 (Bror Axel Thulé) kuuluvat harvoihin koneistoltaan ja dispositioltaan muuttumattomina säilyneisiin urkuihin maassamme. Kiviaita rajaa kirkon ympärille pyöreän puistikon. Tie kirkonmäelle nousee hautausmaiden välistä. Ns. Saksalan hautausmaalla kirkkoaukion laidassa on sankarihaudat. Alueella on myös sijainnut seurakunnan ensimmäinen kirkko. Sen vieressä olevalla, ns. vanhalla hautausmaalla, on seurakunnan edeltäneen kirkon paikka, presidentti P.E. Svinhufvudin hauta ja vuoden 1918 sisällissodan leijona-aiheinen muistomerkki.
alue: 60.918989566,27.661064816 60.919623936,27.662219804 60.919333526,27.663044167 60.919549385,27.663671597 60.919762601,27.664852414 60.919007359,27.667708480 60.918570801,27.667422571 60.918167900,27.667137363 60.917733652,27.666401676 60.917567136,27.665983030 60.917518484,27.665601518 60.917389134,27.664526392 60.917947730,27.663949621 60.918989566,27.661064816
historia: Luumäki perustettiin Lappeen kappeliksi 1630-luvulla ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1642. Nykyistä edellinen, 1700-luvun alkupuolella rakennettu kirkko ja 1781 rakennettu kellotapuli tuhoutuivat tulipalossa 1839. Seurakunta oli hankkinut piirustukset uutta kirkkoa varten jo 1831, koska 1730-luvun alussa rakennettu kirkko oli osoittautunut pieneksi ja huonokuntoiseksi. Intendentinkonttorin konduktööri Anders Fredrik Granstedtin laatima piirustus valmistui ja vahvistettiin 1833. Se noudattaa tarkoin arkkitehti C.L. Engelin 1824 piirtämää Alajärven kirkkoa. Rakentamispäätös viivästyi uuden kirkon paikasta syntyneen riitelyn takia pitkäksi aikaa. Kirkon sijoituspaikaksi oli ehdolla edellisen kirkon paikka sekä Taavetti. Vasta seurakunnan käytössä olleen kirkon ja tapulin tuhouduttua salaman iskusta aloitettiin uuden kirkon rakentaminen 1843. Kirkko vihittiin käyttöön syyskuussa 1845. Kellotapuli valmistui 1876. Kirkon nykyasu ulko- ja sisälaudoituksineen on 1911 tehdystä, arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelemasta korjauksesta. Sakariston päällä alttarilaitteen takana ollut lehteri laudoitettiin umpeen. Kirkkoa korjattiin 1971 arkkitehti Ensio Louhiluodon johdolla.
kunta: k441
paikan tyyppi: hautausmaa
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

Starabyn kylä
type: AreaOfInterest
kuvailu: Starabyssä on poikkeuksellisen hyvin säilynyt Pohjanmaan rannikkoseudun raittikylän rakenne ja pihapiirit, joissa on runsaasti säilyneitä talousrakennuksia. Starabyn tiiviin ja pienen kylän asutus on sijoittunut molemmin puolin vanhan maantien varteen Pedrsören kirkon ja Kirkkorannan eteläpuolelle. Perinteinen talonpoikainen rakennuskanta muodostaa tien varrelle tiiviin, pienimittakaavaisen kyläraitin. Kylän tilojen Staran, Storstaran ja Sjömanin neljä asuinrakennusta seisovat rivissä tien varressa. Kylän runsaaseen ja rikkaaseen vanhaan rakennuskantaan sisältyy useita talousrakennuksia, jotka ovat tien toisella puolella. Osassa vanhoista aitoista on ovi tielle päin, osa pihoille päin. Osa talousrakennuksista on uudempia. Staran päärakennus on rakennettu 1790- ja 1880-luvulla, Sjömanin 1800-luvun alussa ja Storstaran 1800-luvun asuinrakennusta on laajennettu 1962.
alue: 63.643378258,22.701699991 63.644122836,22.700529065 63.644739392,22.700029701 63.645077271,22.701413523 63.644269469,22.703057996 63.643917693,22.703575208 63.643378258,22.701699991
historia: Pohjanmaan rannikon varhaisin vakituinen asutus syntyi jokisuiden tuntumaan. 1560-luvulla myös Purmonjoen suussa oli tiheä suurten kylien tiivistymä.
kunta: k599
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: tie
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

description: Perheen koti sijaitsee Tiilimäessä.
references: Leijat Helsingin yllä
spatial: i6785

description: Kotikatuna oli tv-sarjan tuotantokausina 1995-2005 Korkeavuorenkatu.
references: Kotikatu. Kuuma kesä.
spatial: i8854

Tukiainen, Aimo
type: Taiteilija
spatial: i7356
spatial: Mannerheimin ratsastajapatsas

ennen
type: ObjectProperty
domain: Time
label: before @en
range: Time
sub property of: related

metadescription 749
modified: 2010-09-17T11:14:47+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1196906~S9*fin

bibliographic citation: I met a christian in christiansands and a devil in Helsinki
description: Trickyn Helsingin konsertin (Vanha yo-talo) yhteydessä pidetyn lehdistötilaisuuden aiheuttamia tuntemuksia artistissa
references: i173
spatial: i6589

metadescription 8068
modified: 2009-12-28T13:38:48+0300

metadescription 5564
modified: 2010-09-17T11:07:59+0300
source: http://igs.kirjastot.fi/fi-FI/iGS/kysymykset/kysymys.aspx

Mekrijärven kylä ja Sissolan talo
type: AreaOfInterest
kuvailu: Mekrijärven kylä ja varsinkin Sissolan rakennuskanta liittyvät merkittävällä tavalla runonlaulajasukuihin ja varhaisimpiin kalevalaisten runojen keruumatkoihin. Mekrijärvi on Pohjois-Karjalan vanhimpiin asutusseutuihin lukeutuvan Ilomantsin vanhimpia kyliä. Mekrijärven ja Koitajoen välisellä kannaksella sijaitsevassa kylässä on vanhaa rakennuskantaa maantien varrella ja tilusteiden päissä. Merkittävin rakennusryhmä on kylän särkällä sijaitseva Sissolan vanha pihapiiri ja sen naapurustossa oleva Linnun talo harmaine rakennuksineen. Kylän entinen kansakoulu on vuodelta 1924 (Arkkitehtitoimisto Borg-Sirén-Åberg) ja nykyisin Joensuun yliopiston Mekrijärven tutkimusasemana. Mekrijärven rantaviivaa myötäilevällä, kylän läpi kulkevalla särkällä sijaitsee Sissolan talo, jonka rakennusryhmä koostuu kahdesta asuinrakennuksesta ja aitasta sekä 1900-luvulla rakennetuista navetasta, saunasta ja ladosta. Sissola on ainoa maamme rajojen sisäpuolella oleva runonlauluperinteeseen liittyvä alkuperäisellä paikallaan oleva rakennusryhmä. Sissola on kalevalaiseen runonlauluperinteeseen liittyvä rakennusmuistomerkki ja sillä on erittäin keskeinen asema Mekrijärven kylän maisemassa ja sen kulttuurihistoriallinen arvo perustuu ennen kaikkea henkilöhistorialliseen arvoon ja karjalaiseen kulttuuriperintöön. Sissola ympäristöineen on ympäristöministeriön luokittelema perinnemaisema.
alue: 62.766518875,30.978681481 62.769570053,30.969420238 62.772527242,30.973748127 62.768048562,30.982615490 62.766518875,30.978681481
historia: Mekrijärven kylässä oli 1500-luvulla jo parikymmentä taloa. Sissolan tila tunnettiin 1600-luvulla Mekrijärven rälssin hovileirinä. Ensimmäinen tilalla asunut Sissonen oli Osippa Sissonpoika (main. 1731-1744), josta alkaen tila pysyi suvun hallussa 1900-luvulle saakka. Ilomantsissa liikkunut kansanrunoudentutkija ja arkeologi D.E.D. Europaeus löysi 1845 Mekrijärven suuret runonlaulajat Simana Huohvanaisen ja Simana Sissosen, jota on pidetty parhaana Suomen puoleisena runonlaulajana. Hänen välittämänsä laulut tulivat Elias Lönnrotin uuden Kalevalan hyödyksi. Ilomantsin kunta lahjoitti 1993 Sissolan Museovirastolle, jonka toimesta kaikki rakennukset, piha-alue ja lähiympäristö kunnostettiin. Kunnostettuina rakennukset ovat Joensuun yliopiston Mekrijärven tutkimusaseman käytössä, mikä vastaa rakennusten kulttuurihistoriallista luonnetta.
kunta: k146
paikan tyyppi: talonpoikaistalo
paikan tyyppi: koulu
paikan tyyppi: asuinrakennus
paikan tyyppi: talousrakennus
paikan tyyppi: pihapiiri
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 7853
modified: 2010-09-17T11:25:55+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1922201~S9*fin

Aliupseeritalo
type: PointOfInterest
created: 2012-05-29T09:26:35.985+00:00
modified: 2012-12-13T07:56:36.391+00:00
subject: p33844
subject: p32363
kuvailu: Muonavarastoksi vuonna 1877 valmistuneessa rakennuksessa oli alun perin vain yksi porrashuone, jonka molemmin puolin oli neljä suurta varastohallia kummassakin kerroksessa. Lattiat olivat asfalttia. Vuonna 1892 rakennuksen eteen rakennettiin pylväiden kannattama katos, jossa oli mukulakivilattia. Rakennus toimi varastona vuoteen 1920, jolloin sen sisäosat tuhoutuivat tulipalossa, joka tuhosi myös kaksi viereisistä venevajoista ja rakennuksen C 57. Vuosina 1931-32 rakennus korjattiin asuinrakennukseksi, jonka kolmen porrashuoneen ympärille muodostettiin kaikkiaan 24 asuntoa. Tällöin rakennettiin myös WC:t, vesijohto- ja viemäriverkosto sekä keskuslämmitys. Asunnoissa ei kuitenkaan ollut kylpyhuoneita. 1980-luvun lopulla rakennettiin kellarikerrokseen yhteiset suihkutilat. Julkisivut ovat puhtaaksimuurattua tiiltä ja välipohjat betonia.
historia: Muutos- ja kunnostustyöt Rakennus C 58 kunnostettiin vaiheittain. Työ aloitettiin B-portaan asunnoista ja niiden valmistumisen jälkeen siirryttiin A- tai C-portaaseen siten, että työmaana oli yksi porrashuone kerrallaan. Peruskorjauksessa talon tekniset järjestelmät uusittiin, rakennettiin lämminvesiverkosto, asuntoihin tehtiin kylpyhuoneet, keittiöiden kalusteet ja varusteet uusittiin, kaikki pinnat kunnostettiin ja porrashuoneet maalattiin. Huonokuntoiset ikkunat kunnostettiin tai uusittiin. Uudet keittiökalusteet ja komerot tehtiin hoitokunnan omana työnä. Osa vanhoista kalusteista ja suurin osa väliovista kunnostettiin. B-portaan molemmissa kerroksissa olevat pienet hellahuoneet yhdistettiin viereisiin kaksioihin ja päätyjen huoneen ja keittiön käsittävät asunnot yhdistettiin kolmioiksi. Näin huoneistojen lukumäärä väheni nykyisestä 26:stä kahteenkymmeneen. Toteutusvuodet: 2002–2005 Huoneistoala: 1345 m2. Rakennuttaja: Suomenlinnan hoitokunta/ Leena Häkli Rakentaja: Rakennus Oy Paanurakenne (B-porras), Suomenlinnan hoitokunta (A- ja C-portaat) LVI-työt: Kouvolan putkityö Oy (B-porras), Vesijohtoliike Klaus Ahonen Oy (A- ja C-portaat) Sähkötyöt: Sähkö-Paganus Oy (B-porras), Suomenlinnan hoitokunta (A- ja C-portaat) Automatiikkaurakoitsija: Arealtec Oy Maalausurakoitsija: Maalityö Apollo Oy Arkkitehtisuunnittelu: Kari Järvinen ja Merja Nieminen Arkkitehdit SAFA/ Kari Järvinen Rakennesuunnittelu: Rakennusinsinööritoimisto P & T Jauhiainen Oy/ Tapio Jauhiainen LVI-suunnittelu: Insinööritoimisto Akvedukti Oy/ Markku Kallio Sähkösuunnittelu: Insinööritoimisto Suunnittelukaari Oy Antikvaarinen valvonta: Museovirasto/ Helen Rosén Lisää rakennuksen historiasta (Lähde: Suomenlinnan rakennusten historia, Museovirasto 1997) Rakennus C 58 rakennettiin muonavarastoksi vuosina 1876-77. Heti seuraavana vuonna siihen laskettiin asfalttilattiat. Rakennuksessa oli alkuaan vain yksi porrashuone, jonka molemmin puolin oli neljä suurta varastohallia kummassakin kerroksessa. Vuonna 18…
paikan tyyppi: asuinrakennus
lat: 60.14723990782569
long: 24.99023385047917

Olsoni-Nilsson, Tove
type: Muu henkilö

bibliographic citation: "Virtanen muisti ainoan käyntinsä stadionilla. Kaksipäisen vasikan sisältäneen museon, vastavalmistuneen konserttitalon ja keskustan kauppojen jälkeen oli sovitun junan lähtöön jäänyt sen verran aikaa, että opettaja keksi luokkaretken päätökseksi kipuamisen torniin. Muut riemuitsivat, Virtanen aavisti pahaa. Ensimmäisen näköalatasanteen hän kesti, mutta puolessa välissä oksennus oli liian lähellä." (s. 206)
description: Virtanen jalkapallo-ottelussa.
references: Nahkatakki
spatial: Olympiastadion

Näin Helsingin kasvavan
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Hietalahti
spatial: i26
spatial: i6843
spatial: i6471
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i109
temporal: i110
temporal: i106
kirjoittaja: Tanner, Väinö

Heinolan seminaari
type: AreaOfInterest
kuvailu: Heinolan seminaari on yksi 1800-luvun lopussa perustuista seminaareista, jotka ovat kruunun maanlaajuisen rakennusprojektin ja yleisten rakennusten ylihallituksen suunnittelun tuloksia. Seminaarialue sijaitsee kaupunkikuvallisesti merkittävällä paikalla Heinolan maaherranpuiston, Perspektiivin, päätepisteenä. Puistomaisessa ympäristössä olevien, 1800- ja 1900-lukujen taitteessa valmistuneiden seminaarirakennusten, päärakennuksen, johtajan asuinrakennusksen ja talousrakennusten ulkoarkkitehtuurissa on piirteitä sveitsiläisestä huvila-arkkitehtuurista, mutta myös muinaisskandinaavisia koristeaiheita. Kaksikerroksisten rakennusten pohjakerros on tiiltä ja toinen kerros puuta. Vanhojen seminaarirakennusten lisäksi alueella ovat funktionalistinen uudempi seminaarirakennus ja oppilasruokalaksi suunniteltu rakennus. Heinolan seminaarirakennusten kokonaisuuteen kuuluu olennaisesti myös uusin, 1957 valmistunut, paviljonkityyppinen seminaarin harjoituskoulu, jonka on suunnitellut Bertel Saarnio. Alueeseen kuuluu myös nykyinen musiikkiopiston kortteli, jonka 1800-luvun loppupuolella rakennetuissa rakennuksissa on toiminut Heinolan seminaarin harjoituskoulu.
alue: 61.206386845,26.029874621 61.205796775,26.033019743 61.205058562,26.032397048 61.205300295,26.031115392 61.204880414,26.030783607 61.204751088,26.030712845 61.204499395,26.031994174 61.204025244,26.031568296 61.204363903,26.029870566 61.204856480,26.030325165 61.205165243,26.028842076 61.205139259,26.028810804 61.205426189,26.027315318 61.206216385,26.028061214 61.205956291,26.029469509 61.206386845,26.029874621
historia: 1800-1900-lukujen taitteen seminaarilaitokset poikkesivat edeltäjistään ennen kaikkea siinä, että ne eivät enää olleet yhteisseminaareja: Rauma ja Kajaani oli tarkoitettu miesopiskelijoille, Raahe ja Heinola naisille. Ne erosivat myös arkkitehtuuriltaan aiemmista: kun Jyväskylässä rakennettiin suuria kivirakennuksia ja Sortavalassa kokonaan puusta, ovat Heinolassa yliarkkitehti Jac. Ahrenbergin seminaarirakennukset osin tiilestä, osin puusta. Paloturvallisuuden lisäksi rakennuksissa kiinnitettiin suurta huomiota hygieenisiin parannuksiin (ilmanvaihto, valo, käytävät). Tässä vaiheessa seminaarilaiset eivät enää asuneet seminaarialueella, vaan kaupungilla, joten asuntoloita ei näissä seminaareissa tarvittu. Seminaarin harjoituskouluna toimineen korttelin rakennuksista ensimmäisenä valmistui Kymenkartanonkadun varrella oleva klassistinen rakennus 1884 kansakouluksi. Savontien varteen rakennettiin 1898 uusrenessanssityylinen yläkansakoulu ja korttelin keskiosiin jugendtyylinen johtajan asuinrakennus 1901. Korttelin rakennukset siirtyivät seminaarin harjoituskouluiksi 1902, jonka yhteydessä laajennettiin vanhempaa kansakoulua siipirakennuksella. Ns. uusi, 1939 valmistunut seminaarirakennus suunniteltiin mallikouluksi sen jälkeen kun entinen vanha kansakoulurakennus oli osoittautunut liian ahtaaksi. Arkkitehtina oli Selim Savonius rakennushallituksesta. Mallikoulu on kolmikerroksinen, lähinnä funktionalismin hengessä toteutettu niukkailmeinen koulurakennus. Rakennusta laajennettiin 1950-luvulla. Samanhenkinen, arkkitehti T. Salervon suunnittelema yksikerroksinen oppilasruokala valmistui 1931. Opettajankoulutus siirrettiin 1970-luvun alussa yliopistojen tehtäväksi, jolloin seminaarien alkuperäinen itsenäinen asema päättyi.
kunta: k111
paikan tyyppi: oppilaitos
paikan tyyppi: puisto
paikan tyyppi: koulu
web page: http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx

metadescription 651
modified: 2010-09-17T11:28:48+0300
source: http://www.helmet.fi/record=b1433406~S9*fin

Nelikierre
type: Tietokirja
language: fin
spatial: Kaapelitehdas, Salmisaari
spatial: Kaapelitehdas, Pursimiehenkatu
spatial: Suomen Punomotehdas
spatial: Kaapelitehdas, Munkkisaaren merikaapelihalli
temporal: i109
temporal: 1950-luku
temporal: 1960-luku
temporal: i107
temporal: i108
temporal: i110
temporal: i114
temporal: i115
kirjoittaja: i3605