1803–1842. Kaustisten kappalainen 1837–42.
1819–1858. Unkarilainen kielitieteilijä.
n. 1450–1517. Italialainen kultaseppä ja maalari.
Francia, Francesco (Francesco Raibolini)
1823–1864. Filosofian maisteri 1847. Protokollasihteeri senaatin valtiovaraintoimituskunnassa 1861, esittelijäsihteeri 1862.
1806–1884. Kreivi 1838. Kenraaliluutnantti 1868, jalkaväenkenraali 1883.
1785–1841. Kirjailija, syntynyt Turussa, kuollut Tukholmassa.
1747–1803. Saksalainen maisemamaalari ja piirtäjä.
1789–1869. Synnytysopin professori Dresdenissä 1814, sittemmin kuninkaallinen henkilääkäri. Filosofi, psykologi ja taidemaalari.
1550–1612. Ruotsin kuningatar. Puoliso Erik XIV.
Katariina Maununtytär (Karin Månsdotter)
1578–1615. Italialainen maalari ja kuparipiirtäjä.
1561–1626. Englantilainen filosofi, lakimies, poliitikko ja kirjailija.
1821–1895. Ruotsalainen kemisti. Lehtori Norrköpingissä 1877–88.
1849–1887. Otto von E:n tytär, Majken, Snellmanin sisarentytär.
1752–1840. Saksalainen luonnontutkija. Lääketieteen professori Göttingenissä.
Kuollut 1845. Spandaulainen kelloseppä. Esiintyi tuloksetta Bourbonien kruununperijänä. Karkoitettiin Ranskasta 1836.
1813–1892. Suomen henkivartiokaartin eversti 1854. Sotavankina Ranskassa 1854–55. Kuopion läänin vt. kuvernööri 1855, vakinainen 1858–62. Senaattori, sotilastoimituskunnan päällikkö 1862–1882. Salaneuvos 1872.
1833–1858. Kauppias Oulussa. Gerhard Georg Snellmanin poika.
Venäjän armeijan luutnantti Turkin sodassa 1877–78.
1830–1914. Knut Felix von W:n puoliso vuodesta 1850.
Willebrand, Anna Sofia von (o. s. Jaenisch)
1538–1634. Saksalainen sotapäällikkö.
Wallenstein, Albrecht Eusebius Wenzel von
1520–1598. Englantilainen poliitikko, Burghleyn ensimmäinen paroni 1571. Valtio­sihteeri 1558.
1800–1875. Tanskalainen juristi ja poliitikko.
1802–1867. Amerikkalainen kontra-amiraali 1866. Johti tutkimusretkikuntaa Kiinaan ja Japaniin 1853–54.
1828–1893. Henrik B:n tytär.
n. 1200–1280. Saksalainen teologi. Bollstädtin kreivi. Skolastikko, dominikaani, Regensburgin piispa.
1794–1862. Södermanlandin läänin talousseuran sihteeri ja Väderbrunnin maatalouskoulun esimies 1841–48.
Lagus, Wilhelm Gabriel vanhempi
1786–1859. Filosofian maisteri ja lainopin lisensiaatti Upsalan yliopistossa 1812, lakitieteen tohtori 1818. Lainopin apulainen Turun akatemiassa 1813–23. Yleisen lainopin professori Turussa ja Helsingissä 1823–52. Siviilioikeuden ja roomalaisen oikeuden professori Helsingin yliopistossa 1852–58. Helsingin yliopiston rehtori 1845–48.
1779–1849. Kauppias ja raatimies Kokkolassa. Kauppaneuvos 1831.
Brittiläinen meriupseeri. Kuoli 1847/48. Osallistui John Franklinin retkikuntaan.
1786–1841. Kameraalitutkinto 1811. Hallituskonseljin oikeusosaston kopisti 1812–14. Suomen talousseuran sihteeri 1813–33. Åbo Tidningar -lehden toimittaja. Professorin arvo 1821.
1796–1876. Filosofian apulainen Helsingin yliopistossa 1831–1849, filosofian professori 1849–1852. Sensori.
1729–1786. Saksalainen filosofi.
1720–1779. Sveitsiläissyntyinen filosofi ja pedagogi. Matematiikan opettaja Berliinin hovissa.
1625–1713. Italialainen maalari.
1810–1858. Ruotsalainen taidemaalari.
1607–1681. Brittiläinen mystikko ja astrologi.
1814–1844. Astronomian professori Helsingin yliopistossa 1842–44.
Hagman, Johan August
1703–1769. Ruotsalainen keittokirjakirjailija.
1775–1856. Saksalainen kirjailija, teatteriohjaaja ja kääntäjä.
Hell, Theodor (Karl Gottfried Theodor Winkler)
1789–1867. Amerikkalainen kirjailija.
1720–1793. Sveitsiläinen filosofi ja luonnontieteilijä.
1724–1803. Nimituomari 1750. Hovioikeudenneuvos Turussa 1771–1796. Aurora-seuran jäsen, Åbo Tidningar -lehden toimittaja.
1803–1849. Örebron kaupunginlääkäri 1836–.
214/3–129/8 eKr. Kreikkalainen filosofi, skeptikkoakatemian johtaja.
1785–1877. Tšekkiläinen kirjailija ja kielitieteilijä.
1827–1877. Filosofian maisteri 1850. Opettaja 1850. Viipurin lukion lehtori 1852–74, yläalkeiskoulun vararehtori 1859–74. Kirjailija, toimittaja.
1786–1858. Ranskalainen pappi, teologian professori Pariisissa 1832. Filosofinen, teologinen ja kansatieteellinen kirjailija.
1710–1779. Saksalainen upseeri. Everstiluutnantti 1758. Kenraalimajuri 1762, kenraaliluutnantti 1776.
1811–1893. Vapaaherra 1857. Senaatin protokollasihteeri 1851, esittelijäsihteeri 1855–62. Laamanni Turun ja Porin läänissä 1864–68. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1863–64 ja 1867.
1799–1888. Filosofian maisteri 1823, konsis­toriamanuenssi Helsingin yliopistossa 1825–29, yliopistosihteeri 1829-.
1761–1818. Venäläinen kenraali. Suomen kenraalikuvernööri 1809–10. Venäjän sotaministeri 1810. Venäjän armeijan ylipäällikkö 1813, kreivi. Sotamarsalkka 1814, ruhtinas 1815.
1764–1848. Brittiläinen tutkimusmatkailija ja maantieteilijä. Amiraaliteetin toinen sihteeri 1804.
1812–1876. Slovakialainen kirjailija. Teologian professori Kosicesin yliopistossa. Salanimi Magursky.
1697–1768. Italialainen maisemamaalari ja etsaaja.
1743–1801. Ruotsalainen virkamies. Vaasan hovioikeuden presidentti 1792.
1753–1815. Ruotsalainen matematiikan lehtori, Bromman kirkkoherra 1794.
1832–1890. Merikapteeni 1856. Höyrymatkustajalaivojen kapteeni Itämerellä 1867–71. Merenkulkukoulun johtaja Helsingissä 1863–89. Hovineuvos. Lukuisten merenkulkukomiteoiden jäsen tai puheenjohtaja. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja 1872–85.
1771–1848. Saksalainen kirjailija.
1800–1877. Ruotsalainen luonnontieteilijä. Lääketieteen tohtori 1827, kasvitieteen ja luonnonhistorian professori Karoliinisessa instituutissa 1830–65. Tiedeakatemian jäsen 1830, sihteeri 1848–66. Valtiopäiväedustaja 1844–51.
Lénström, Carl Julius
1811–1893. Ruotsalainen pappi, esteetikko, filosofi, taidehistorioitsija, lehtimies ja teologi. Upsalan yliopiston kirjallisuushistorian dosentti 1836, kirkkoherra vuodesta 1846.
Professori Hallessa 1840-luvulla.
1793–1860. Ruotsalainen lääketieteen professori. Ruotsin lääkäriyhdistyksen puheenjohtaja. Kuninkaan henkilääkäri.
1827–1900. Maanviljelijä. Koivikon maanviljelyskoulun johtaja 1866–78.
1768–1834. Saksalainen teologi, filosofi ja pedagogi. Teologian professori Hallessa 1804–, Berliinissä 1810. Preussin tiedeakatemian jäsen 1811, akatemian filosofisen osaston sihteeri 1814.
Synt. 1283 tai 1283, kuoli 1347. Saksalais-rooma­lainen keisari.
1806–1875. Brittiläinen kommodori.
1810–1870. Tanskalainen poliitikko, juristi. Salkuton ministeri 1848, sisäministeri 1861–63.
1747–1822. Oulun läänin maaherra 1782, Vaasan läänin 1785–94. Turun hovioikeuden presidentti 1805. Vapaaherra ja hallituskonseljin oikeusosaston vanhin jäsen (vara­puheenjohtaja) 1809–22.
Ringvall, Matts Emanuel
1806–1888. Kauppias Oulussa.
1809–1892. Ranskalainen kirjailija ja matkailija.
n. 280–337. Roomalais-bysanttilainen keisari 306–337. Hänen aikanaan Konstantinopoli pääkaupungiksi ja kristinusko valtionuskonnoksi.
Konstantin I Suuri (Flavius Valerius Constantinus)
1475–1564. Italialainen kuvanveistäjä, maalari, arkkitehti ja runoilija.
Brita Sursillin puoliso. Gumsilan kartanon omistaja Isossakyrössä 1588, Isonkyrön nimismies 1589. Ratsumies Flemingin joukoissa nuijasodassa, pakeni sittemmin Puolaan.
1804–1857. Saksalainen vapaaherra ja tohtori, tilastotieteilijä.
Reden, Friedrich Wilhelm Otto Ludwig von
1736–1813. Ranskalainen matematiikan professori Torinossa, Pariisissa ja Berliinissä.
historioitsiaj Gothassa.
1760–1835. Ruotsalainen sotilas, valtiomies ja kirjailija.
1789–1849. Irlantilainen kirjailija.
1828–1873. Valtiosihteerin viraston toimitussihteeri 1862. Senaatin oikeusosaston senaattori 1870–73.
Collan, Karl
1828–1871. Kirjailija, kääntäjä, kielitieteilijä ja säveltäjä. Opettaja Helsingin tyttökoulussa 1849. Filo­sofian maisteri 1850. Kirjastoama­nuenssi Helsingin yliopistossa 1852–53. Saksan kielen lehtori Helsingin yli­opis­tossa 1859. Hist. filologian lisen­siaatti 1861, tohtori 1864. Yliopiston kirjastonhoitaja 1866–71. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran taloudenhoitaja 1856–60, 1861–62.
1763–1836. Korsholman kihlakunnan kruununvouti. Carolina Gustava Snellmanin isä.
1796–1874. Apteekkari Turussa, kauppaneuvos. Johti laivaveistämöä, perusti höyrylaivayhtiön ja valaanpyyntiyhtiön 1847. Apteekkari Johan J:n poika.
1817–1861. Alexander Ferdinand B:n puoliso vuodesta 1837.
1781–1856. Ruotsin armeijan everstiluutnantti 1807, maaherra 1817, valtiosihteeri 1823–25. Muutti Suomeen 1827. Käänsi kirjallisuutta ruotsiksi, hoiti Hjeltin kirjakauppaa Turussa. Åbo Underrättelser-lehden toimittaja 1830–40. Suomen talousseuran sihteeri. Mustialan maanviljelysopiston perustajia 1840.
Synt. 1823. Carl Gustaf Collanderin puoliso.
1799–1850. Ranskalainen kirjailija.
1754–1828. Italialainen kirjailija.
1815–1892. Ruotsalainen pedagogi ja poliitikko. Matematiikan opettaja Tukholman Nya elementarskolanissa 1844–47.
1815–1864. Carl Adolf B:n puoliso vuodesta 1841.
1809–1882. Saksalainen teologi, filosofi ja poliittinen kirjailija. Bonnin yliopiston dosentti 1839–42.
Synt. 1821. Liikemies Porissa, kauppaneuvos ja Tanskan varakonsuli.
1753–1832. Skotlantilainen pedagogi. Kehitti ns. Bell-Lancas­terin opetusmetodin.
1735–1803. Saksalainen sanakirjantekijä.
1853–1920. Edinburghin herttuatar. Aleksanteri II:n tytär. Puoliso vuodesta 1874 kuningatar Viktorian poika Alfred Ernst Albert.
Synt. 1825. Ruotsalainen eversti ja diplomaatti. Julkaisi Carlbergin kadettikoulua varten kaksiosaisen valikoiman ranskalaista kirjallisuutta 1859–61.
1811–1878. Saksalainen kirjailija ja lehtimies, kirjallisuuskriitikko.
1784–1859. Merikapteeni Kokkolasta.
1797–1875. Ranskalainen kreivi. Valtiomies, kirjailija ja lakimies. Sisäministeri 1840, parlamentin jäsen, ulkoministeri 1871–73.
1811–1883. Kööpenhaminan yliopiston kirjaston 1. alikirjastonhoitaja, johtaja vuodesta 1848.
1663–1736. Itävaltalainen sotamarsalkka ja valtiomies. Savoji-Carignanin prinssi.
1775–1843. Matematiikan opettaja Porvoon kymnaasissa 1804. Professorin arvo 1810. Pappisvihkimys 1811. Porvoon tuomiorovasti 1817–39. Teologian tohtori 1817.
1798–1884. Helsingin yliopiston kansliasihteeri 1831–44. Senaatin talousosaston jäsen 1844–54. Viipurin hovioikeuden puheenjohtaja 1854–63, vapaaherra 1859. Senaatin oikeusosaston senaattori 1863–74.
43 eKr. – 8 jKr. Roomalainen runoilija.
1813–1877. Filosofian maisteri 1836. Lakitieteen kandidaatti 1853, raatimies 1855. Helsingin kunnallispormestari 1874, oikeuspormestari 1875. Valtiopäivillä 1863–72 porvarissäädyn edustaja.
53–117. Rooman keisari vuodesta 98.
1799–1875. Ruotsalainen Västgöta rykmentin luutnantti.
1692–1752. Englantilainen piispa.
1790–1855. Venäläinen toimittaja. Suomen postijohtaja 1834. Aateloitu 1855.
Schiefner, Franz Anton von
1817–1879. Venäläis-saksalainen kielitieteilijä. Ylimäär. akateemikko Pietarin tiede­akatemiassa 1854, akatemian kirjastonhoitaja 1863. Käänsi Kalevalan saksaksi 1852.
Född 1803. Henkikirjoittaja Iisalmen kihlakunnassa 1835. Kruununvouti Pielisjärven kihlakunnassa 1850.
1779–1852. Irlantilainen runoilija.
1821–1893. Vapaaherra. Senaatin oikeusosaston virkamies 1855. Senaatin yleisen kanslian protokollasihteeri 1862, oikeusosastossa 1862. Oikeusosaston esittelysihteeri 1868–93. Valtioneuvos 1887.
1816–1890. Perämies. Nimismies Kaavissa 1853, Iisalmella 1859, Enossa 1862 ja Kiihtelysvaarassa 1862–73. Aurora Wennbergin veli.
1452–1516. Espanjan kuningas. Aragonin kuningas 1479–1516, Sisilian kuningas 1468–, Kastilien-Leonin kuningas 1474– (Ferdinand IV), Napolin kuningas 1504– (Ferdinand III). Puoliso vuodesta 1469 Isabella I.
– ks. Juteini.
Brittiläinen meriupseeri, kapteeni 1845. Osallistui John Frank­linin retkikuntaan 1845, Erkebus-aluksen kapteeni.
759–1850. Englantilainen teologi ja hyönteistieteilijä.
n. 1370–1426. Alankomaalainen maalari.
n. 1636–1686 tai 1699. Flaamilainen maalari.
1714–1762. Saksalainen filosofi.
1812–1884. Sotilaslääkäri Pietarissa, erikoistunut silmäsairauksiin ja sähkökäsittelyyn. Salaneuvos.
Reutern, Michael von
1820–1890. Venäjän valtiovarainministeri 1862–78.
Collan, Fabian
1817–1851. Filosofian maisteri 1840, lisensiaatti 1849, tohtori 1850. Historian dosentti Helsingin yliopistossa 1843–44. Kuopion kymnaasin rehtori 1844. Helsingin yliopiston filosofian apulainen 1850. Suomalaisen kirjallisuuden seuran sihteeri, kirjailija ja lehtimies.
1789–1876. Haukiputaan lukkari 1807–76. Director cantus 1859. Snellmanin setä.
1823–1889. Venäläinen kreivi. Pyhän Synodin yliprokuraattori vuodesta 1865, kansanvalistusministeri 1866–80. Tiedeakatemian presidentti 1882. Sisäministeri 1883–89.
1823–1900. Kuopion yläalkeiskoulun opettaja 1846, 1858–90, rehtori 1868–72. Teologinen tutkinto 1847. Pappi Kuopiossa 1850.
1787–1865. Ruotsalainen filosofi ja kirjailija. Upsalan yliopiston luonnonoikeuden dosentti 1812, Ruotsin Akatemian jäsen 1824.
1740–1808. Amerikkalainen eränkävijä, osallistui intiaanisotiin. USA:n intiaaniagentti 1788. Prikaatinkenraali 1794.
Catharina Sursillin ensimmäinen puoliso.
Saksalainen teologi.
1806–1878. Saksalainen liikemies.
Saksalainen kielitieteilijä, tohtori.
Kuoli 1556. Italialainen maalari.
Girolamo da Santacroce (Gallizzi Girolamo)
1824–1873. Maanviljelyskirjaston johtaja Pariisissa ja maanviljelysseuran virkailija.
1825–1887. Tilanomistaja Viipurin pitäjässä. Hortanan kartanon omistaja. Kunnallisneuvos.
Mahdollisesti spartalainen lainlaatija 6.–9. vuosisadalta eKr.
1796–1848. Oppihistorian professori Helsingin yliopistossa 1838, yliopiston kirjastonhoitaja 1845. Finlands Allmänna Tidning -lehden toimittaja.
1798–1863. Saksalainen maalari.
1816–1894. Snellmanin sisaren ystävä.
1811–1889. Ruotsalainen luonnontutkija. Filosofian tohtori 1842, käytännöllisen taloustieteen apulainen Upsalan yliopistossa, hoiti myös kasvitieteen professuuria. Maanviljelysakatemian sihteeri 1862–1881.
1802–1850. Venäläis-saksalainen kemisti, Pietarin tiedeakatemian jäsen 1834.
1783–1865. Saksalainen mineralogi ja pedagogi. Professori Breslaussa, Hallessa ja Erlangenissa 1811. Perusti 1824 Nürnbergiin hylättyjen lasten orpokodin.
Michelet, Karl Ludwig
1801–1893. Saksalainen hegeliläinen filosofi. Berliinin yliopiston filosofian professori 1829–. Hegelin koottujen teosten toimittajia 1832–42, Berliinin filosofisen seuran perustajia.
Nikolai I
1796–1855. Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas 1825–55.
1818–1864. Filosofian kandidaatti 1842, maisteri 1844. Filosofian lisensiaatti 1849, tohtori 1850. Helsingin yliopiston kirjaston apulaiskirjastonhoitaja 1854, kirjastonhoitaja 1862.
1782–1852. Hedvig Eleanoran seurakunnan kirkkoherra Tukholmassa 1822–52.
1806–1880. Ranskalainen poliitikko, lehtimies ja historioitsija.
1766–1844. Englantilainen fyysikko ja kemisti.
1832–1893. Ruotsalainen kasvitieteilijä ja farmakologi. Filosofian tohtori 1857 ja lääketieteen tohtori 1862 Upsalassa. Ylimäär. farmakologian ja luonnonhistorian professori 1877.
1838–1892. Turkkilainen sotamarsalkka 1876. Joukkojen komentaja Bosnia-Hertsegovinassa Turkin sodassa 1877–78. Myöhemmin Balkanin sotavoimien komentaja. Vangittuna 1878–80.
1798–1863. Saksalainen historioitsija.
1810–1871. Ranskalainen kreivi, kirjailija.
1771–1849. Saksalainen protestanttinen teologi. Teologian ja filosofian professori Rintelnissä 1806 ja Hallessa 1810–.
1795–1878. Anatomian professori 1821 ja fysiologian professori 1840 Leipzigissä. Ns. sielufysiologian tutkija.
1802–1885. Vaasan hovioikeuden auskultantti ja filosofian maisteri 1823. Vuorimestari 1840, vuorineuvos 1856. Vuorihallituksen vuori-intendentti 1855–68.
1779–1862. Saksalainen lääkäri ja psykiatri. Professori Jenassa 1812.
1815–1869. Adolf Fredrik Grönbergin ensimmäinen puoliso.
Synt. 1827. Sveitsiläinen pappi ja kirjailija.
1813–1881. Saksalainen kirjailija.
Aseenkantaja. 1400-luvulla Tenholan Germundbyssä.
1806–1855. Vahtimestari Helsingissä, julkaisi kaksi runokokoelmaa.
1809–1854. Kirjallisuushistorioitsija, profes­sori Breslaussa 1843.
1795–1884. Filosofian maisteri 1819, teologian dosentti 1821, teologian kandidaatti 1823, lisensiaatti 1824, pappisvihkimys 1826. Teologian apulainen ja vt. professori Helsingin yliopistossa 1829–37. Iisalmen kirkkoherra 1837–51. Kuopion piispa 1851–84. Suomalaisen kirjallisuuden seuran perustajia.
1759–1796. Skotlantilainen runoilija.
1788–1852. Ruotsalainen historioitsija, kirjailija ja lehtimies. Historian dosentti. Kreikan kielen professori Upsalassa 1835.
1544–1595. Italialainen runoilija.
1806–1867. Robert Valentin F:n puoliso.
Frosterus, Anna Aurora Mathilda (o. s. Lybecker)
1845–1929. Karl Alexander S:n puoliso vuodesta 1863.
1830–1905. Venäläinen kenraalimajuri, haavoittui Shipkan taistelussa Turkin sodassa 1877. Jalkaväen kenraali 1891.
1811–1875. Protestanttinen teologi, professori Tübingenissä 1845.
1806–1863. Oululainen merikapteeni.
1693–1773. Ruotsalainen pappi, pedagogi ja latinisti.
808–1867. Filosofian maisteri 1827, pappisvihkimys 1835. Toimitti 1848 Skoltidning-lehteä. Myöh. kirkkoherra Maariassa ja Pietarsaaressa sekä Turun kymnaasin lehtori ja rehtori. Kirkollis- ja kouluviraston leski- ja orpokassan johtokunnan esimies 1850–58. Valtiopäivillä 1863–64 ja 1867 pappissäädyn edustajana.
1840–1881. Kauppaneuvos Henrik B:n tytär.
Soldan, August Fredrik
1817–1885. Insinööri. Opettaja pietarin sota-aka­temiassa 1843–47. Sittemmin Rans­kassa ja Englannissa, Amerikassa 1849–50. Palasi Suomeen 1859. Teollistamiskomitean jäsen 1860, Rahapajan johtaja 1861–85. Helsingin kaasulaitoksen perustajia.
1732–1763. Suomalainen luonnontutkija, Linnén oppilas. Filosofian tohtori Göttingenissä 1756. Kansantaloustieteen dosentti Upsalassa 1756.
1812–1857. Helsingin yliopiston lääketieteen apulainen ja kasvitieteen neuvoja 1839–52.
1789–1845. Saksalainen juristi ja poliittinen kirjailija. Ylimäär. professori Berliinissä 1834–.
1803–1873. Ranskalainen kirjailija, kustantaja ja lehtimies.
1802–1871. Saksalainen pedagogi. Evankelisen opettajaseminaarin johtaja Friedbergissä 1841–64.
1808–1899. Ruotsalainen kirjailija, Aftonbladet-lehden avustaja.
1810–1873. Thomas Macaulayn sisar, julkaisi vel­jensä kirjoituksia.
1660–1740. Ruotsalainen kasvitieteilijä ja kielitieteilijä.
1821–1895. Alempi kameraalitutkinto 1846. Insinöörimekaanikko Saimaan-kanavan rakennustöissä, myöhemmin Helsinki–Hämeenlinna-radan rakennustöissä.
1709–1785. Ruotsalainen kemisti ja mineralogi. Kemian ja metallurgian professori Upsalassa 1756.
Kuopion tyttökoulun perustajia 1846.
1805–1843. Teoreettisen ja käytännöllisen lääketieteen apulainen Helsingin yliopistossa 1833–42.
1708–1763. Ruotsalainen runoilija ja historioitsija.
1810–1868. Ranskalainen diplomaatti, kreivi. Napoleon I:n ja kreivitär Marie Walewskan poika.
Walewski, Alexandre Florian Joseph Colonna
Proviisori Kemin apteekissa 1860-luvulla.
1793–1843. Näyttelijä Darmstadtissa 1828, Stuttgartissa 1829. Vuodesta 1838 Preussin hoviteatterissa Berliinissä.
1812–1867. Ruotsalainen oppikirjakirjailija, kääntäjä. Filosofian kandidaatti 1835.
1810–1859. Itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.
1832–1897. Espanjan prinsessa. Kuningatar Maria Christinan tytär ja kuningatar Isabella II:n pikkusisko.
Synt. 1823. Saksalainen historioitsija ja kirjailija.
1823–1873. Lehtimies, kustantaja ja kääntäjä. Suometar-lehden toimittaja vuodesta 1847. Filosofian lisensiaatti 1860.
1750–1842. Virolainen kirjailija, syntynyt Saksassa. Koulutarkastaja.
1819–1898. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Opettaja 1849. Opettaja Oulussa 1863–84. Kauppakoulun rehtori Oulussa.
1828–1904. Filosofian tohtori 1857. Kirjasto­amanuenssi Helsingin yliopistossa 1861. Estetiikan ja uudemman kirjallisuuden dosentti 1861. Kreikan kielen lehtori Vaasan lukiossa 1869–92.
1817–1879. Itävaltalainen runoilija.
1729–1790. Ruotsalainen luonnontieteellinen kirjailija. Lääketieteen tohtori 1760. Kuninkaallinen hovilääkäri 1765–88.
1665–1726. Ruotsalainen kreivi, sotilas ja diplomaatti. Kenraaliluutnantti Ranskan armeijassa 1707 ja Ruotsin armeijassa 1712. Jalkaväenkenraali 1717. Valtioneuvos ja kanslianeuvos 1718.
1764–1845. Pappisvihkimys 1785. Kemin kirkkoherra 1789, lääninrovasti 1791. Teologian tohtori 1817. Luonnontutkija. Suomen talousseuran jäsen 1798. Mathias Alexander C:n setä.
1673–1741. Ruotsalainen meriupseeri, syntynyt Suomessa. Vara-amiraali 1741.
1808–1874. Saksalainen uskontokriittinen teologi, filosofi ja kirjailija.
1776–1847. Anatomi ja fysiologi. Professori Tartossa ja Königsbergissä.
1779–1855. Piirilääkäri. Angelique Paulina B:n isä.
1827–1868. Tuomarintutkinto 1852. Apulaiskihlakunnan­tuomari 1854. Tammisaaren pormestari 1858. Kunnallispormestari Turussa 1861.
1811–1872. Apteekkari Helsingissä 1837.
1698–1783. Sveitsiläinen historioitsija ja kirjailija.
1779–1859. Filosofian kandidaatti 1801, maisteri 1802. Pappisvihkimys 1807. Opettaja Oulussa 1808. Kirkkoherra Pietarsaaressa 1824. Ala-alkeiskoulujen tarkastaja Pietarsaaressa ja Uudessakaarlepyyssä, Suomen Pankin reviisori 1843. Teologian tohtori 1857.
Krohn, Julius Leopold Fredrik
1835–1888. Historian ja filosofian kandidaatti ja maisteri 1860, filosofian tohtori 1862. Suomen kielen ja kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1862, lehtori 1875 ja ylimäär. professor 1885. Kirjoitti runoja suomeksi, nimimerkki Suonio. Kääntäjä.
1810–1902. Amerikanruotsalainen pappi. Muutti Amerikkaan 1841, episkopaalipappi 1845. Pappina Chicagossa 1849. Takaisin Ruotsiin 1858. Tullinhoitaja Grisslehamnissa 1863–88.
1808–1862. Kauppias Kristiinankaupungissa.
1791–1880. Upsalan läänin maaherra 1830–62. Vapaaherra ja majuri.
1799–1877. Kuningas Kustaa IV Aadolfin vanhin poika, vuoteen 1829 Vaasan prinssi. Everstiluutnantti Itävallan armeijassa 1825, eversti 1827, kenraalimajuri 1830, luutnanttisotamarsalkka 1836.
1818–1851. Filosofian maisteri 1840.
1799–1846. Tšekkiläinen runoilija, kirjoitti isänmaallisia näytelmiä.
1802–1880. Kemian professori Utrechtissa.
1773–1814. Historian lehtori Porvoon kymnaasissa 1798–. Pappisvihkimys 1806. Porvoon tuomiorovasti 1811–. Magnus A:n veli.
1524–1590. Ranska­lainen juristi. Oikeustieteen professori Stras­bourgissa 1556. Navarran kunin­kaan palveluksessa 1561. Oikeustieteen professori Valencessa 1563 ja Bour­gesissa 1567.
1763–1812. Venäläinen kenraali Suomen sodassa 1808–09.
1785–1863. Saksalainen kielitieteilijä. Göttingenin yliopiston filosofian professori ja yliopiston kirjastonhoitaja 1829–38. Professori Berliinissä vuodesta 1841.
1796–1861. Ruotsalainen kreivi, ratsumestari.
1753–1800. Latvialais­syntyinen juutalainen filosofi.
1803–1852. Snellmanin koulutoveri. Todistus oikeusvirkoihin 1830. Auskul­tantti Vaasan hovioikeudessa. Sittemmin mm. opettaja. Runoilijanimimerkki ”Kallio”.
n. 1460–1512. Ruotsin valtionhoitaja 1504–1512.
1814–1876. Norjajalaissyntyinen liikemies Oulussa. Ison-Britannian varakonsuli 1857–76.
1809–1877. Norjalainen lehtimies ja poliitikko. Historian ja maantieteen professori Kristianiassa (Oslossa) 1867.
1737–1819. Saksassa syntynyt Poltsamaan seurakunnan pappi Virossa. Filosofian tohtori 1803, teologian tohtori 1818. Julkaisi viron kieliopin 1870. Kansanrunouden kerääjä.
Anders W:n puoliso.
1831–1892. Kauppaneuvos Viipurissa. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1788–1844. Ruotsalainen runoilija.
1777–1857. Saksalainen kuvanveistäjä.
1816–1871. Roomalaisen kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1851–71.
1815–1869. Maanmittaritutkinto 1837. Lääninmetsänhoitajan apulainen 1852. Ylimetsänhoitaja 1862–68.
1732–1794. Lääketieteen tohtori Upsalassa 1765. Piirilääkäri Turussa 1766, asessori 1775.
1798–1857. Pyhäjärven kappalainen, pietistinen herätysjohtaja.
1613–1676. Ruotsalainen kreivi, sotamarsalkka ja valtioneuvos.
1772–1801. Saksalainen runoilija, vapaaherra.
Novalis (Georg Philipp Friedrich Leopold von Hardenberg)
1818–1858. Karl Blombergin puoliso.
1802–1857. Arkeologian professori Tübingenissä.
1789–1863. Ranskalainen taidemaalari.
1756–1806. Espanjalainen amiraali, osallistui Trafalgarin meritaisteluun.
Synt. 1819. Kuopion ala-alkeiskoulun opettaja 1840-luvulla.
1827–1897. Lehtimies ja lääkäri. Filosofian kandidaatti 1850, tohtori 1873. Viborg-lehden avustaja 1855, toimittaja 1857–60. Helsingin kaupunginlääkäri 1873–93.
1240–1290. Ruotsin kuningas 1275–90.
Eli 1400-luvulla. Piispa Magnus Olai Tavastin sisarenpoika.
1807–1871. Tilanomistaja Pyhtäällä, maanviljelysneuvos 1861. Aateloitu 1863. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1863–64 ja 1867.
1811–1870. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1836. Lääketieteen kandidaatti 1840, lisensiaatti 1844. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Piirilääkäri Torniossa 1856, Salossa 1859–69.
– ks. Essen.
1535–1607. Italialainen maalari.
1806–efter 1843. Laulaja Hampurin kaupunginteatterissa 1831–, myöh. Pieterissa.
1810–1857. Ranskalainen runoilija.
1668–1744. Italialainen historian filosofi ja historioitsija. Retoriikan professori Napolissa 1699.
1796–1864. Everstiluutnantti, Suomen Pankin johtaja.
Jerichau, Jens Adolf
1816–1883. Tanskalainen kuvanveistäjä.
1801–1873. Johan Anton K:n puoliso vuodesta 1823.
Karsten, Charlotta Sofia (o. s. von Fieandt)
1800–1881. Snellmanin serkku. Värjäri ja liikemies. Asui Kalliolan tilalla Liperissä.
1591–1666. Italialainen maalari.
Guercino da Cento (Giovanni Francesco Barbieri)
1813–1870. Helsinkiläinen merikapteeni.
1792–1854. Saksalainen kirkkohistorioitsija. Teologian professori Bonnissa 1819, Göttingenissä 1831.
1822–1885. Tullinhoitaja Raahessa, kihlakunnankirjuri Oulun läänin Salon kihlakunnassa 1860-luvulla.
1829–1903. Lakimies ja kirjailija. Filosofian kandidaatti 1852, oikeustieteen kandidaatti 1859. Morgonbladetin 1853, Åbo Underrättelserin 1857–1859, Pap­­perslyktanin 1859–1861 ja Helsingfors Dagbladin 1862–1864 toimittaja. Porvarissäädyn edustaja valtiopäivillä 1867, 1877 ja 1878. Nimerkit ”E. B.”, ”Ralph Knocker” ja ”-er-”.
Synt.1801. Teologian professori Münchenissä.
1789–1865. Roomalaisen ja pohjoismaisen oikeuden dosentti Lundissa 1815–. Teoreettisen filosofian ylimääräinen apulainen 1821–.
1762–1823. Eversti, Suomen sodan 1808–09 sankareita.
1844–1894. Englantilainen tutkimusmatkailija. Matkusti Keski-Afrikassa 1872–75.
Saksalainen oikeustieteen dosentti.
1811–1891. Saksalainen tutkimusmatkailija. Vuodesta 1849 Australiassa, Adelaiden kasvitieteellisen puutarhan johtaja.
1815–1890. Saksalainen valtiotieteilijä ja kansantaloustutkija. Professori Kielissä 1846, Wienissä 1855.
1836–1905. Arkkitehti. Moskovan kenraalikuvernöörin palveluksessa 1877–91, samalla kuvernementtihallinnon rakennusosaston teknikko. Aateloitu 1888. Akateemikko.
1816–1893. Post- och Inrikes Tidningar -lehden avustaja 1846, toimittaja 1856–65.
1834–1910. Filosofian kandidaatti 1856, maisteri 1857, lisensiaatti ja tohtori 1868. Estetiikan dosentti Helsingin yliopistossa 1860, professori 1868–98.
1802–1865. Matematiikan dosentti Helsingin yliopistossa 1829–59.
1803–1873. Saksalainen kemisti, maatalouskemian uudistaja. Professori Giessenissä 1824, tutkimuslaboratorion johtaja Münchenissä 1852. Tiedeakatemian presidentti 1860.
n. 1430–1479. Italialainen maalari.
1775–1847. Irlantilainen poliitikko, juristi. Perusti 1823 katolisen vapautusjärjestön. Britannian alahuoneen jäsen, Dublinin Lord Mayor 1841. Tuomittiin vankilaan Irlannin vuoden 1843 lokakuun levottomuuksien jälkeen, mutta vapautettiin ylähuoneen päätöksellä.
1833–1885. Englantilainen upseeri. Sudanin, Darfurin ja keskisen Afrikan kenraalikuvernööri 1877–79. Kenraalimajuri 1882. Kuoli kapinassa Sudanin Khartumissa. Kutsuttiin nimellä ”Gordon pašša”.
1804–1864. Nils Abraham G:n puoliso vuodesta 1837. Julkaisi 1850-luvulla runoja nimimerkillä ”A”.
1812–1867. Amerik­kalainen kontra-amiraali. Osallistui C. Ringgoldin tutkimus­retkikuntaan, tut­kimusretken johdossa 1854–56.
1812–1890. Kööpenhaminan kuninkaallisen teatterin näyttelijä.
Dahlgren, Carl Fredrik
1791–1844. Ruotsalainen pappi ja runoilija.
Heiberg, Johan Ludvig
1791–1860. Tanskalainen filosofi, lehtimies ja kirjailija sekä estetiikan ja kirjallisuuden opettaja. Kööpenhaminan kuninkaallisen teatterin johtaja 1849–56.
Synt. 1824. Saksalainen protestanttinen teologi. Ylimäär. professori 1853 ja professori 1855 Leipzigissä.
1516–1558. Englannin kuningatar 1553–58. Kuningas Henrik VIII:n tytär, Espanjan kuningas Filip II:n toinen puoliso vuodesta 1554.
1821–1892. Venäläinen jalkaväen kenraali. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
Johan Jakob Nervanderin amanuenssi.
Teologi Tübingenissä 1840-luvulla.
n. 600 eKr. Kreikkalainen naisrunoilija.
1771–1851. Hannoverin kuningas 1837–51.
1716–1781. Ruotsalainen vapaaherra ja poliitikko, everstiluutnantti. Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra 1761. Valtiokonttorin johtaja 1773.
Reiff, Jakob Friedrich
1810–1879. Filosofian dosentti Tübingenissä 1840, professori 1844–.
1790–1862. Pappi ja kirjailija. Kappalainen Mietoisissa 1820–1862. Toimitti teologisia aikakauslehtiä Ecclesiastiskt Intelligens­blad 1839 ja Ecclesiastiskt Litteraturblad 1840–45.
1804–1855. Ranskalainen kirjailija. Puoliso Émile de Girardin.
Syntynyt 1814. Merenkulunopettaja Turussa. Suomen ainoa merivahinkolaskija 1851.
1792–1860. Ruotsalainen lehtimies ja taloustieteellinen kirjailija.
1719–1794. Ruotsalainen kreivi, poliitikko. Sotamarsalkka 1770.
1839–1889. Ruotsalainen tukkukauppias Lon­toossa 1860-luvun lopulla.
1462–1525. Italia­lainen filosofi.
1740–1814. Saksalainen pietistikirjailija. Kan­santaloustieteen ja kameerali­tieteiden professori Marburgissa 1787, valtio-opin professori Heidelbergissä.
1786–1827. Varatuomari 1817. Kajaanin pormestari 1822–.
1396/7–1475. Italialainen maalari.
1803–1877. Johan Matthias S:n puoliso.
Sundvall, Johanna Vilhelmina (o. s. Aejmelaeus)
Nykopp, Albert Werner
1826–1882. Oikeustutkinto 1848, kameraalitutkinto 1853. Suomen Pankin johtaja 1867. Senaatin oikeusosaston senaattori 1871–75. Senaatin talousosaston senaattori, siviilitoimituskunnan apulaispäällikkö 1874–75, siviilitoimituskunnan päällikkö 1875–82.
1765–1836. Lääketieteen kandidaatti ja lisensiaatti 1875, tohtori 1790. Uudenmaan piirilääkäri 1794. Kaunopuheisuuden professori Turussa 1805. Kanslianeuvos 1822. Suomen talousseuran sihteeri 1799–1805.
1809–1836. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1828.
1796–1855. Englantilainen kemian professori.
Synt. 1825. Torppari Alajärvellä 1860-luvulla.
Synt. 1813. Opettaja Tukholmassa.
– ks. Descartes
1821–1878. Tuomari 1845. Kuopion pormestari 1854–62. Voitti pormestarinvaalin jo 1847 mutta kuvernööri Ramsay kieltäytyi nimittämästä virkaan.
1806–1863. Ranskalainen geologi.
1784–1849. Kauppaneuvos Oulussa, Franz Johan F:n isä.
n. 1457–1504. Italialainen maalari.
1813–1870. Ruotsalainen vapaaherra, majuri 1858.
1770–1842. Saksalainen filosofi. Professori Frankfurtissa 1801. Königsbergissä Kantin seuraaja filosofian professorina vuodesta 1804.
1626–1679. Hollantilainen maalari.
1792–1849. Saksalais-venäläinen lääkäri, tutki magnetismia.
1820–1885. Kanavapäällysmies Saimaan kanavalla. Ferdinand, Magnus ja Wilhelm von Wrightin veli.
1794–1858. Kreivi, preussilainen finanssiministeri.
1602–1661. Ranskalainen valtiomies, kar­dinaali 1641. Ranskan ministeri­neu­voston johdossa vuodesta 1642.
1824–1907. Saksalainen filosofi, professori Jenassa 1856.
1810–1883. Juutalainen fysiologi, professori Bernissä 1836.
1801–1870. Saksalainen fyysikko, optikko, astronomi ja keksijä. Fysiikan ja matematiikan professori Münchenissä 1832. Johti lennätinlaitoksen rakentamista Itävaltaan 1849. Optisen tutkimuslaitoksen johtaja Münchenissä 1852.
1784–1832. Snellmanin pikkuserkku. Lakimies, Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherran apulainen.
1818–1891. Valtiosihteerin viraston reistraattori 1862–84. Gustaf Fredrik von B:n poika.
55–120. Roomalainen historiankirjoittaja.
1775–1840. Talonpoika ja kansanrunoilija.
1816–1900. Teologinen tutkinto 1840, opettaja 1842. Rehtori Joensuussa 1866. Liperin kirkkoherra 1871–1900.
1832–1881. Kirjailija. Kirjakauppias vuodesta 1855, omisti kirjapainon 1862–77. Konsistori­amanuenssi Helsingin yliopistossa 1863–76.
Brittiläinen meriupseeri. Kapteeni, etsi kadonnutta John Frankliniä.
Leski Tukholmassa 1828–.
1818–1893. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1840. Yläalkeiskoulun opettaja Helsingissä 1842. Rehtori i Heinola 1848. Rehtori Kuopiossa 1851. Latinan lehtori Kuopion lukiossa 1858–80.
1707–1787. Ruotsalainen historioitsija.
1814–1869. Turkkilainen valtiomies, ulkoministeri 1852.
1723–1790. Brittiläinen kansantaloustieteilijä ja moraalifilosofi.
1807–1855. Kauppaneuvos Henrik B:n puoliso.
Borgström, Carolina Christina (o. s. Kjemmer)
1806–1868. Saksalainen kirjailija.
Snellman, Johan Ludvig (Janne)
1850–1909. Snellmanin poika. Filosofian kandidaatti 1873 ja maisteri 1873. Oikeustieteen kandidaatti 1879, nimituomari 1881. Senaatin virkamies vuodesta 1885. Valtiovaraintoimituskunnan kanslisti 1887, kauppa- ja teollisuustoimituskunnan kanslisti 1888. Kamaritoimituskunnan protokollasihteeri 1891 ja maanviljelystoimituskunnan 1893. Kulkulaitostoimituskunnan esittelysihteeri 1897. Valtiopäivillä 1877–78, 1884, 1894 ja 1900 aatelis­säädyn edustaja.
1797–1854. Kreivi, Vaasan läänin maaherra 1832–34, Viipurin hovioikeuden presidentti. Hyönteistieteilijä.
Synt. 1827. Eversti Venäjän armeijassa 1859. Venäjän konsuli Algeriassa 1860. Kollegiineuvos 1860. Erosi 1863. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan palveluksessa 1864.
Kuopion tyttökoulun perustajia.
1795–1860. Ranskalainen diplomaatti Aasiassa, matkakirjailija.
Synt. 1817. Oulun kihlakunnan kruununvouti. Kollegiasessori.
1819–1881. Venäläinen kenraaliluutnantti. Johti Turkin sodassa armeijaa, joka valloitti Bayazidin 1877.
n. 640–561 eKr. Ateenalainen lainlaatija, yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1668–1728. Saksalainen kreivitär. Saksin vaaliruhtinas Fredrik Augustin rakastajatar.
Venäläinen majuri.
1823–1913. Filosofian tohtori 1847, lääketieteen lisensiaatti 1855, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Anatomian dosentti Helsingin yliopistossa 1852–56, anatomian apulaisprofessori 1856–59, patologisen anatomian ja oikeuslääketieteen professori 1859–85.
Talonpoika Pelgjärvellä Ilomantsissa.
1592–1670. Tšekkiläinen teologi ja kasvatustieteilijä.
Kuollut 1859. Saksalainen kansantaloustieteilijä, historioitsija ja sensori. 1838.
1811–1892. Vuodesta 1844 naimisissa Gabriel Walleniuksen kanssa. Suomalaisen kirjallisuuden seura jäsen 1847.
1828–1906. Valmistui Kuopion yläalkeiskoulusta 1844. Myöhemmin kirkkoherra.
kauppias Tukholmassa. Haeggströmien perhetuttava.
1766–1835. Asessori 1819. Kajaanin tuomiokunnan tuomari 1821–.
1784–1864. Itävallan arkkiherttua.
n. 1440–1503. Ruotsin valtionhoitaja 1470–97 ja 1501–03.
Sture, Sten Gustafsson (Sten Sture vanhempi)
1759–1805. Saksalainen runoilija.
Schiller, Johann Christoph Friedrich von
1506–1582. Skotlantilainen humanisti.
1777–1852. Talonpoika, herännäisyyden perustaja.
– ks. Rudbeck.
n. 600–529 eKr. Ateenan tyranni.
1853–1919. Otto von E:n tytä, Snellmanin sisarentytär.
– ks. Disraeli.
1801–1881. Ruotsalainen poliittinen kirjailija ja lehtimies. (Nya) Daglig Allehandan julkaisijoita.
Ignatius, Karl Emil Ferdinand
1837–1909. Filosofian maisteri 1860 ja lisensiaatti 1862, pedagogian kandidaatti 1862, filosofian tohtori 1864. Opettaja Helsingissä 1861–67. Pohjaoismaiden historian ja Suomen tilastotieteen dosentti Helsingin yliopistossa 1865. Perustamassa Suomen tilastollista toimistoa 1865, päällikkö 1867–85. Val­tiopäivillä porvarissäädyn edus­taja. Se­naattori, kamari­toimituskunnan pääl­likkö 1885–1900 ja 1905–08. Julkaisi historiallisia tutkimuksia mm. nimi­merkillä C. F. I.
Syntyi ja kuoli 29.5.1857. Snellmanin poika.
1814–1870. Maanmittaritutkinto 1835. Maanmittauksen ja metsänhoitolaitoksen yli­hal­lituksen insinööri 1851.
1809–1877. Italialainen kreivi. Italian ja Sardinian historian tutkija.
1819–1861. Lääketieteen kandidaatti 1842 Upsalasta.
1825–1888. Venäläinen kenraali 1875, kreivi 1878. Johti Venäjän Aasiaan sijoitettuja joukkoja vuosien 1777–78 sodassa. Harkovin kenraalikuvernööri 1879. Venäjän sisäministeri 1880–81.
1826–1894. Kreivi, tilanomistaja.
Asui 1870-luvulla Kuopiossa.
Synt. 1798. Paltamon nimismies 1824, asui myöhemmin Kajaanissa.
1723–1799. Ranskalainen kirjailija ja matkailija.
1813–1878. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1840. Turun kaupungin lääkäri 1853.
1792–1850. Tanskalainen lakitieteen professori Kööpenhaminassa 1818­–. Yliopiston­rehtori 1833–1834.
Kolderup‑Rosenvinge, Janus Lauritz Andreas
1821–1886. Venäläinen valtiomies. Kansanvalistusministeri 1861–66.
1728–1809. Henri B:n puoliso vuodesta 1754. Ruotsin kuninkaan Kaarle XIV Johanin äiti.
Ateenalainen valtiomies, demokratian kannattaja. Muokkasi Solonin valtiosääntöä 510 eKr.
1715–1769. Saksalainen runoilija. Lyriikan professori Leipzigissä 1751.
1619–1683. Ranskalainen valtiomies, merkantilistisen kauppapolitiikan puolustaja. Ludvig XIV ajan ministeri.
Haeggström, Nanna Fredrika Desideria
1833–1892. Zacharias H:n tytär.
1807–1873. Brittiläinen meriupseeri ja napaseutututkija. Luutnantti 1837, komentaja-kapteeni 1849. Löysi luoteisväylän 1850. Eläkkeelle vara-amiraalina.
MacClure (M'Clure), Robert John le Mesurier
1789–1881. Ranskalainen kenraali 1823. Lähettiläs Berliinissä 1825, Madridissa 1827.
Saint‑Priest, Emmanuel Louis Marie Guignard de
1773–1842. Sveitsiläinen historioitsija ja kansantaloustieteilijä.
Sismondi, Jean Charles Léonard Simonde de
1785–1830. Teoreettisen filosofian professori Turussa ja Helsingin yliopistossa 1823–30. Mnemosyne-lehden toimittaja 1819–23.
1854–1936. Odert Sebastian G:n puoliso vuodesta 1880.
Gripenberg, Hilma Johanna (o. s. Lindfors)
1685–1749. Saksalainen maalari.
1497–1560. Saksalainen humanisti ja uskon­puhdistusteologi, Martin Lutherin työtoveri. Kreikan kielen professori Wittenbergin yliopistossa vuodesta 1518.
1812–1885. Saksalainen liberaali protestanttinen teologi. Professori Hallessa 1849. Ylikonsistorineuvos ja hovisaarnaaja Gothassa 1856, ylihovisaarnaaja 1858.
n. 750 eKr. Kreikkalainen eepikko.
1817–1892. Filosofian kandidaatti 1841, maisteri 1847. Vuorihallituksen virkamies 1844, vt. vuori-intendentti 1877–80. Tutki Luoteis-Venäjän geologisia ja hydrologisia oloja 1850.
1822–1893. Hollantilais-italialainen fysiologi. Professori Zürichissä 1856, Torinossa 1861 ja Roomassa 1878. Senaattori 1876.
1812–1875. Kroatian kielen ja kirjallisuuden professori Zagrebin akatemiassa.
1749–1824. Henrik Ervast vanhemman puoliso.
Ervast, Beata Christina (o. s. Fortelius)
n. 865–933. Norjan ensimmäinen kuningas.
1500–1571. Italialainen maalari.
1817–1885. Saksalainen irvingiläinen teologi ja pastori. Professori Marburgissa 1843–50.
1811–1852. Ruotsalainen kirjakauppias.
1670–1722. Englantilainen presbyteeri ja filosofi.
1773–1853. Saksalainen kirjailija.
1790–1840. Ruotsalainen filosofian tohtori. Pappi, pedagogi ja historioitsija, julkaisi oppikirjoja.
1810–1845. Huilutaiteilija.
1643–1706. Hollantilainen maalari, piirtäjä ja kaivertaja.
1811–1899. Ranskalainen lehtimies, historioitsija ja kirjailija.
1789–1849. Ruotsalainen Suomen sotaan osallistunut upseeri, kapteeni 1821. Myöh. lehtimies ja näytelmäkirjailija.
1768–1797. Ranskalainen vallankumouskenraali. Kaatui Koblenzin taistelussa.
n. 1820–1875. Rans­kalainen kirjallisuustutkija. Besan­çonin akatemian rehtori.
1799–1837. Sofia Margareta von Knorringin sisar. Johan Fredrik F:n ensimmäinen puoliso.
1778–1858. Filosofian maisteri 1810. Opettaja Vaasassa 1811. Pappisvihkimys 1824, Hammarlandin kirkkoherra 1828. Ahvenanmaan rovasti. Teologian tohtori 1857. Kirjailija. Nimimerkki ”S-n”.
1706–1770. Italialainen maalari.
1794–1854. Saksalainen valtiomies.
1789–1853. Italialainen valtiomies, kreivi. Julkaisi historiallisia tutkielmia.
1753–1802. Ruotsalainen porvarissäädyn valtiopäiväedustaja 1789–1800. Ratsuväen luutnantti. Panimonomistaja.
1807–1849. Saksalainen oopperalaulaja.
1796–1846. Ruotsalainen vapaaherra, tilanomistaja ja virkamies. Oikeusministeri 1844–46.
1720–1782. Ruotsin kuningatar, Aadolf Fredrikin puoliso (1710–71).
1809–1870. Ranskalainen poliitikko ja vallankumouksellinen.
1787–1865. Suomalainen kirjailija, entinen sotilas.
1801–1874. Saksalainen fyysikko ja teknikko Venäjällä. Rakennusopin professori Tartossa 1835. Pietarin tiedeakatemian jäsen 1847.
1556–1629. Alankomaalainen maalari.
1602–1669. Ruotsalaissyntyinen matemaatikko. Filosofian apulainen Upsalassa 1836. Matematiikan professori Turun Akatemiassa 1640–69.
1805–1888. Helsingin yliopiston Kreikan kirjallisuuden dosentti 1829, apulainen 1834 ja professori 1847–66. Sensori Helsingissä.
1804–1880. Ruotsalainen oopperalaulaja ja näyttelijä.
1761–1819. Saksalainen filosofian professori Jenassa 1798– ja Magdeburgissa vuodesta 1804.
1812–1847. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon, Filosofian maisteri 1836. Opettaja Oulussa. Snellmanin serkku.
1824–1902. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1853. Opettaja Helsingissä 1854, rehtori 1863.
1625–1654. Hollantilainen maalari.
Antwerpeniläinen kauppaliikkeen omistaja 1867.
1783–1858. Ranskalainen kirjailija ja polii­tikko.
Saksalainen maalari, työskenteli Kölnissä 1358–72.
1772–1848. Saksalainen antiikin Kreikan ja Homeroksen tutkija. Retoriikan (1803) ja lyriikan (1809) professori Leipzigissä.
1818–1886. Filosofian maisteri 1844. Pappisvihkimys 1845. Nimipastori 1856. Fredrik C:n veli.
1813–1879. Saksalainen filosofi ja kirjailija, Schopenhauerin kannattaja.
Italialainen filologi.
1816–1901. Tanskalainen pappi ja teologinen kirjailija.
1815–1868. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Piirilääkäri Kristiinankaupungissa.
1785–1857. Kenraali Svertskovin puoliso.
Svertskov, Katarina Charlotta (o. s. Jaenisch)
1646–1716. Saksalainen filosofi, matemaatikko, fyysikko, juristi, poliittinen kirjailija, kielitieteilijä ja historiantutkija. Diplomaatti ja hovineuvos sekä hovikirjastonhoitaja Hannoverissa.
1852–1931. Vapaaherra. Varatuomari 1877. Viipurin hovioikeuden asessori 1889. Oikeusosaston senaattori 1897–1900. Lakimies Helsingissä. Carl Fabian Theodor L:n poika.
1817–1883. Italialainen poliitikko ja lehtimies.
1828–1900. Kauppias, laivanvarustaja ja tehtailija Oulussa.
1835–1895. Serbialainen kenraali. Osallistui Turkin sotaan 1876–78. Sotaministeri 1886–87.
1797–1871. Turun hovioikeuden asessori 1832–58.
1781–1841. Historian professori Lundissa 1816, retoriikan professori 1826.
Olof Nilssonin puoliso Tenholan Gerdmundbyssä 1400-luvulla.
Synt. 1804. Teologian tohtori Münchenissä.
1826–1888. Serbialainen kenraali, sotaministeri. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1715–1804. Englantilainen klassisten kielten ja teologian tutkija.
1786–1847. Brittiläinen meriupseeri ja napaseutututkija. Koillisväylää etsineen retkikunnan johtaja 1845. Retkikunta katosi 1847/48.
1819–1907. Irlantilainen meriupseeri ja napaseutututkija, kapteeni 1854. Aateloitu 1859.
MacClintock (M'Clintock), Francis Leopold
1718–1799. Kirkkoherra Sodankylässä 1764, Oulussa 1786, Limingalla 1779. Lääninrovasti Oulun rovastikunnassa 1789.
1787–1865. Brittiläinen tutkimusmatkailija ja luonnontutkija.
1810–1870. Ranskalainen kreivi, poliitikko ja kirjailija.
Montalembert, Charles Forbes de Tryon de
1837–1925. Wendela H:n tytär. Myöh. tunnettu oopperalaulaja.
1763–1806. Ranskalainen kontra-amiraali 1796, vara-amiraali 1804. Osallistui Trafalgarin meritaisteluun 1805.
Villeneuve, Pierre Charles Jean Baptiste Silvestre
1838–1880. Yhdyspankin kassanhoitaja, entinen upseeri.
Snellman, Carl Constantin (Calle)
1837–1858. Snellmanin veljenpoika ja kasvattipoika Kuopiossa. Merimies, hukkui Ahvenanmaalla.
n. 1440–1494. Italialainen runoilija, Scandia­non kreivi.
1484–1558. Italialainen filologi ja lääkäri Ranskassa ja Saksassa.
1821–1879. Kuopion tyttökoulun perustajia 1846. Adolf Eberhard S:n toinen puoliso.
Stråhlman, Klara Augusta (ent. Nordenstreng)
Synt. 1821. Gustaf Elias Marius U:n puoliso vuodesta 1841.
Kreikkalainen ruhtinas, Aleksandros ja Georgios K:n isä.
1812–1882. Saksalainen kirjailija.
1469–1536. Alankomaalainen teologi, filosofi ja kirjailija.
1808–1860. Filosofian kandidaatti 1837, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Piirilääkäri Kokkolassa 1858.
n. 1338–1410. Ranskalainen runoilija ja kronikoitsija.
1816–1854. Kansan- ja valtio-oikeuden apulainen Helsingin yliopistossa 1848, vt. professori 1853.
1748–1836. Ranskalainen kasvitieteilijä, Pariisin luonnonhistoriallisen museon professori 1793.
Kuoli 1884. Saksa­lai­nen kirjakauppias ja kustantaja Kas­selissa.
1815–1876. Saksalainen kielitieteilijä, professori Erlangenissa 1852.
1809–1897. Ruotsalainen lääkäri ja kirjailija. Lääketieteen tohtori 1841.
1576–1639. Alankomaalainen maalari.
1716–1788. Virkamies, lakien suomentaja.
1816–1879. Saksa­lainen kirjailija, evankelinen pappi.
1812–1836. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1829.
1783–1850. Anders Gustav L:n puoliso vuodesta 1802.
Langenskiöld, Hedvig Gustava (o. s. Gripenberg)
1807–1867. Filosofian maisteri 1832, pappisvihkimys 1830. Pappina 1830–38. Kappalainen Janakkalassa 1838–46 ja Kauhavalla 1846–67. Suomentaja.
1795–1869. Kapteeni 1825. Rakkolajoen tila Viipurin läänissä. Kirjoituksia maatalouskysymyksistä.
Saksalainen saarnaaja 1700-luvun alussa.
1812–1891. Opettaja Porvoossa 1839, Savonlinnan yläalkeiskoulun opettaja 1842.
1811–1853. Lääketieteen tohtori 1840. Linnalääkäri Helsingissä.
1735–1803. Skotlantilainen runoilija. Moraalifilosofian ja logiikan professori.
1759–1806. Englantilainen poliitikko. Pääministeri 1783–1801, 1804–06.
Synt. 1862. Carl Robert E:n tytär.
1805–1876. Saksalainen kirjailija ja kirjallisuustieteilijä.
1817–1850. Julkaisi runoja nimimerkillä ”O. M.” Ruotsalais-venäläisen sanakirjan toimittaja.
1814–1876. Venäläinen anarkisti. Asui maanpaossa.
1763–1844. Ranskalaissyntyinen Ruotsin kruununprinssi 1810–18. Ruotsin kuningas 1818–44.
Kaarle XIV Juhana (Jean Baptiste Jules Bernadotte)
Tanskalaissyntyinen laivanrakennusmestari Helsingissä 1850–60-luvul­la.
1790–1849. Ruotsalainen kasvitieteilijä ja lääketieteen tohtori 1822, piirilääkäri Gävlessä 1833–.
Saloisten vouti, Catharina Sursillin toinen puoliso.
1731–1803. Ruotsalainen kreivi 1792, valtakunnankansleri 1792. Tiedeakatemian jäsen.
1799–1834. Eksegetiikan professori Helsingin yliopistossa 1831–34.
Haeggström, Zacharias
1787–1869. Ruotsalainen kustantaja. Snellmanin filosofisten teosten kustantaja Ruotsissa 1837–44.
1784–1845. Venäläinen tykistökenraali, päämajoitusmestari 1830.
1788–1860. Saksalainen filosofi. Pessimistisen maailmankatsomuksen huomattavin filosofinen edustaja.
1801–1862. Tanskalainen toimittaja ja poliitikko.
1814–1856. Irlantilainen poliitikko, rautateiden rakentaja.
1790–1855. Ranskalainen kirjailija, matkailija.
1811–1896. Amerikkalainen kirjailija.
(Andrea di Francesco di Cione) n. 1435–1488. Italialainen kuvanveistäjä, pronssivalaja ja maalari.
Synt. 1846. Carl Robert E:n tytär.
1795–1878. Adolf Ivar A:n puoliso.
Sveitsiläinen näytelmäkirjailija.
1707–1778. Ruotsalainen kasvitieteilijä, luonnontutkija ja lääkäri, kasvien luokittelujärjestelmän kehittäjä. Upsalan yliopiston teoreettisen ja käytännöllisen lääketieteen professori 1741, lääke­tieteen ja luonnonhistorian professori 1742–. Tiedeseuran sihteeri 1744, arkkiatri 1747, aateloitu 1757.
1788–1857. Norjalainen maalari.
1542–1587. Skotlannin ja Ranskan kuningatar.
1802–1875. Tenori Hampurissa.
Arrhenius, Carl Magnus
1790–1850. Ruotsalainen virkamies, asetuskokoelman toimittaja.
1842–1903. Postin virkamies vuodesta 1863. Maarianhaminan postinhoitaja 1878, kaupunginviskaali 1881–89. Lehti­mies.
1831–1870. Tuomarintutkinto 1858. Varatuomari 1861. Vaasan hovioikeuden notaari 1869. Kajaanin tuomiokunnan tuomari 1869.
1815–1862. Ruotsalainen virkamies. Omisti kirjapainon vuosina 1844–51.
1643–1727. Englantilainen matemaatikko, fyysikko ja tähtitieteilijä. Cambridgen yliopiston matematiikan professori 1669–1701.
1779–1837. Saksalainen evankelinen teologi, professori Freimuthissa 1826–.
1734–1801. Tšekkiläinen kansallisuusmies ja historioitsija.
1804–1884. Senaatin kamaritoimituskunnan kamreeri 1844. Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja 1856. Senaatin talousosaston senaattori 1858, kamaritoimituskunnan päällikkö 1865–1867.
Tengström, Johan Jakob
1787–1858. Filosofian professori Helsingin yliopistossa 1827–48. Teki Hegelin tunnetuksi Suomessa.
1820–1853. Kasvatustieteilijä. Filosofian tohtori 1850, Helsingin yliopiston kasvatustieteen dosentti 1848.
1794–1863. Preussin prinssi.
1812–1848. Kaupunginlääkäri Kristiinankaupungissa.
1803–1858. Saksalainen taidehistorioitsija ja runoilija.
1812–1910. Saksalainen astronomi. Berliinin observatoriossa 1840-luvulla. Tähtitieteen professori Breslaussa 1851.
1807–1890. Roomalaisen kirjallisuuden dosentti Upsalassa 1833–. Nya elementarskolanin rehtori 1840. Kirkkoherra.
1809–1884. Saksalainen teologi, teologian professori Kielissä 1839–43.
– ks. Stenbäck.
1803–1869. Kenraalimajuri 1856. Tilanomistaja.
n. 455–360 eKr. Kreikkalainen filosofi, kyynisen koulukunnan perustaja.
Everstiluutnantti. Makasiininhoitaja Ristiinassa 1860–70-luvulla. Arpialan kartanon omistaja.
1829–1877. Ylempi kameraalitutkinto 1852. Varalääninkamreeri Kuopion läänissä 1868–72.
1796–1860. Ruotsalainen anatomi ja etnologi, lääketieteen tohtori.
1814–1877. Liikemies ja tehtailija Oulussa. Kauppaneuvos 1859.
1812–1884. Saksalainen Oberkasselin kreivi.
1763–1825. Saksalainen runoilija.
Jean Paul (Johann Paul Friedrich Richter)
Kellgren, Abraham Herman August
1822–1856. Itämaisen kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1854–56. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri. Suometar-lehden toimittaja.
1814–1888. Saksalainen matkakirjailija. Johann Georg K:n sisar.
1818–1888. Suomalainen lähetysjohtaja.
1811–1878. Virolainen opettaja ja kirjailija, pappina Saaremaalla 1835–60.
1812–1834. Opiskelijaksi 1828, latinisti.
1801–1872. Ruotsalainen kustantaja, teollisuusmies ja valtiopäivämies. Aftonbladet-lehden perustaja ja julkaisija.
1814–1896. Kenraalikuvernööri Rokassovskin puoliso vuodesta 1835.
Rokassovski, Aleksandra (o. s. Kusminski)
1799–1865. Turun hovioikeuden notaari. 501, 503-506.
1782–1866. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
Barante, Aimable Guillaume Prosper Brugière
1805–1878. Saksalainen historiantutkija. Maantieteen ja historian opettaja Frankfurtin lukiossa.
Synt. 1800. Saksalainen filosofian tohtori, kielenopettaja. Julkaisi matkakirjoja sekä rans­­kan ja italian oppikirjoja, myös nimellä Johannes Ekkenstein.
1807–1884. Saksalainen teologi, filosofi ja kirjakauppias.
Amerikkalainen kirjailija.
1727–1799. Saksalainen historioitsija.
1688–1731. Saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija. Koulun rehtori Hampurissa 1711–.
n. 1511–1557. Alankomaalainen maalari. Quinten Massysin poika.
1812–1849. Erik Alexander Ingmanin ensimmäinen puoliso.
Ingman, Wilhelmina Sofia Albertina (o. s. Schildt)
1657–1757. Ranskalainen kirjailija ja filosofi. Ranskan akatemian jäsen ja tiedeakatemian sihteeri.
1812–1875. Saksalainen matemaatikko ja astronomi.
1791–1855. Viipurin läänin maaherra 1827–1834. Senaatin talousosaston jäsen 1834–44, kansliatoimituskunnan päällikkö 1834–41. Salaneuvos 1841.
1773–1758. Saksalainen kirjailija.
1815–1853. Saksalainen kirjailija.
1810–1849. Puolalainen pianisti ja säveltäjä.
Tilanomistaja Göbla Göblassonin puoliso Tenholassa 1300-luvun lopulla.
1815–1880. Ruotsalainen kirjailija.
1791–1871. Slovakialainen näytelmäkirjailija.
notaari Tukholmassa. Opetti englantia Haeggströmin perheelle.
n. 428–348 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1758–1805. Englantilainen amiraali, merisankari. Johti Englannin laivastoa Trafalgarin taistelussa. Kaatui itse taistelun lopussa.
1807–1883. Kabyliruhtinas, taisteli Algeriassa ranskalaisia vastaan.
1756–1825. Ranskalainen kreivi, luonnontieteilijä ja valtiomies.
Lacépède, Bernard Germain Étienne de la Ville
1766–1817. Ranskalainen kirjailija Madame de Staël.
Staël von Holstein (o. s. Necker), Anna Louise Germaine
1790–1865. Keisarinna Alexandra Feodoro­van henkilääkäri.
n. 100–25 e.Kr. Roomalainen historioitsija.
1642–1707. Italialainen runoilija.
1749–1827. Ranskalainen astronomi ja matemaatikko, professori Pariisissa. Sisäministeri ja senaattori, markiisi 1817.
1708–1772. Erik J:n ensimmäinen puoliso vuodesta 1735, Johan J:n äiti.
Ratsumestari Tenholassa 1600-luvulla.
1769–1849. Egyptin käskynhaltija. Khedivi-dynastian perustaja.
1632–1677. Hollantilaisjuutalainen filosofi Amsterdamissa ja vuodesta 1670 Haagissa.
1821–1893. Englantilainen löytöretkeilijä.
1807–1856. Venäläinen historioitsija, professori Kasanissa.
1828–1888. Matematiikan professori Upsalassa 1867.
1790–1855. Runolaulaja.
Snellman, Johan Wilhelm G:son
1809–1881. Snellmanin serkku. Perämies- ja kapteenintutkinto 1827. Liikemies ja laivanvarustaja Oulussa vuodesta 1842, kauppaneuvos. Valtiopäivillä porvaris­säädyn edustajana.
1766–1847. Ranskalainen marsalkka (1815).
raatimies joka huolehti Snellmanin isän Christian Henrik Snellmanin rahavaroista tämän kuolemaa edeltäneenä vuotena.
1814–1876. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
1797–1867. Suomalaissyntyinen upseeri Ruotsissa, osallistui sotiin Kreikassa, Puolassa ja Espanjassa.
1814–1872. Saksalainen oikeushistorioitsija, professori Würzburgissa.
– ks. Kellgren.
1839–1841. Otto von E:n tytär, Snellmanin sisarentytär.
1808–1841. Filosofian kandidaatti 1836, lääketieteen kandidaatti 1840. Helsingfors Morgonbladin toimittaja 1837.
1816–1886. Ruotsalainen pankkiiri. Stockholms enskilda bankin perustaja ja johtaja 1856–86. Lehdenkustantaja. Valtiopäivillä 1853–63 porvarissäädyn edustaja.
Siperiatutkija Pietarin tiedeakatemiassa 1850-luvulla.
Venäjän suuriruhtinas 1798–1849.
1729–1803. Valtio- ja kansantaloustieteellinen kirjailija. Pappisvihkimys 1753, Alavetelin kappalainen. Filosofian kandidaatti 1753, maisteri 1754. Kokkolan kirkkoherra 1770. Teologian tohtori 1779. Pohjanmaan kappalaisten edustaja valtiopäivillä 1765–66. Pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1778 ja 1792.
Kuopion tyttökoulun hallituksen jäsen 1849.
1796–1879. Filosofian professori Bonnin yliopistossa 1836, Tübingenin yliopistossa 1842–63. Aateloitu 1867.
1822–1884. Ruotsalainen upseeri 1840-luvulla, myöh. virkamies.
1799–1851. Itävaltalais-sleesialainen maanviljelijä, vesihuollon kehittäjä.
Baur, Ferdinand Christian
1792–1860. Saksalainen teologi. Tübingenin teologisen seminaarin professori.
1801–1889. Johan August K:n puoliso vuodesta 1828. Kellgrenin kauppahuoneen jatkaja vuodesta 1850.
Kellgren, Bonaparte Morcava Fredrika Lovisa Kristina (o. s. Calonius)
1810–1869. Saksalainen koulumies ja kirjailija, professori 1844. Preussin kansalliskokouksen jäsen 1848.
1791–1813. Saksalainen runoilija.
1812–1874. Apulaisesittelijäsihteeri senaatin kansliatoimituskunnassa 1859. Senaatin oikeusosaston senaattori 1862. Prokuraattori 1863–67. Oikeusosaston se­naat­tori 1867–71, talousosaston siviili­toimituskunnan senaattori 1871–74.
eli 1. vuosisadalla eKr. Sisiliankreikkalainen historiankirjoittaja.
1767–1845. Saksalainen runoilija, kirjailija, kääntäjä, esteetikko ja orientalisti. Sanskritin professori Bonnissa 1818–.
1771–1846. Apteekkari Turussa 1803, tilanomistaja.
1765–1843. Ranskalainen matemaatikko.
n. 15–50. Kirjoitti latinankielisiä faabeleita.
Sotilas ja intiaanikauppias Kentuckyssa 1770-luvulla. Daniel Boonen tuttava.
1811–1886. Ruotsalainen kamarikirjuri, kirjanpidon opettaja ja kauppaoppilaitoksen johtaja.
1807–1882. Pappisvihkimys 1830. Pappina Vesilahdella 1830–35. Mustasaaren kappalainen 1850–54. Korsholman kappalainen 1854–59. Vesilahden kirkkoherra 1859–82.
n. 200–100 e.Kr. Roomalainen aatehistorioitsija.
1816–1868. Venäläinen ruhtinas, kirjailija mm. Pariisissa. Tuomittiin ikuiseen maanpakoon ja menettämään Venäjällä olevan omaisuutensa julkaistuaan teoksen ”La vérité sur la Russie”.
Kuollut 1849. Kauppias Turussa, kauppaneuvos. Turun kehruu- ja kutomokoulun perustajia 1822.
1777–1855. Saksalainen matemaatikko ja astronomi. Professori Göttingenissä, Göttingenin observatorion johtaja vuodesta 1807.
(Anas­tasius Grün) 1806–1876. Saksalainen kreivi, runoilija.
1817–1871. Saksalainen kirkkohistorioitsija ja juristi.
1817–1883. Pappisvihkimys 1842. Kappalainen Oulunsalossa 1855, Oulussa 1856. Kirkkoherra Kesälahdella 1864, Koivistossa 1870 ja Oulussa 1876. Kirjoitti lehtiin, käännöksiä suomeksi. Oulun Wiikko-sanomien toimittaja 1854–65.
1783–1868. Kihlakunnantuomari, asessori ja laamanni, tilanomistaja. Snellman oli S:n kolmen pojan kotiopettaja Kirkkonummella ja Vihdissä.
1834–1901. Fyysis-matemaattisten aineiden maisteri 1857. Metsänhoitaja 1859. Luonnonhistorian ja kemian lehtori Evon metsäinstituutissa 1861.
1449–1494. Italialainen maalari.
Ghirlandaio, Domenico (Domenico Bigordi)
1814–1892. Ranskalainen poliitikko, rautatierakentamisen asiantuntija.
1835–1894. Filosofian maisteri 1860. Historian, suomen ja mate­matiikan opettaja Haminassa, Turussa ja Pietarissa. Raahen kauppaopiston opettaja 1882. Toimitti Viborg, Päivätär ja Suometar lehtiä 1860-luvulla. Julkaisi historiallisia kertomuksia.
1797–1886. Kirjanpainaja Tukholmassa, painoi Frejaa vuodesta 1836.
1789–1860. Saksalainen historiantutkija ja filosofi. Lukionjohtaja Neumarkissa 1829–49.
Afzelius, Fredrik Georg
1812–1896. Ruotsalainen filosofi-kirjailija. Upsalan yliopiston teoreettisen ja käytännöllisen filosofian apulainen 1842–93. Frejan ja Intelligensbladet-lehden toimittaja 1841.
1797–1888. Preussin kuningas 1861–1888, Saksan keisari 1870–1888.
1770–1846. Italialainen paroni, filosofi.
205–270. Roomalainen filosofi.
1787–1849. Sveitsiläinen filologi. Klassisen filologian professori Zürichissä 1833.
1773–1839. Saksalainen kirjailija. Alkujaan preussilainen sotilas, eversti Venäjän armeijassa.
Tromlitz, Karl (Karl August Friedrich von Witzleben)
1819–1901. Ison-Britannian kuningatar 1837–1901.
1809–1869. Lääninsihteeri Oulun läänissä. Laamanni 1866.
1757–1836. Ranskan kuningas 1824–30.
1585–1642. Richelieun herttua, ranskalainen kardinaali ja valtiomies.
1791–1835. Pappi ja suomalaisuusmies.
1661–1739. Ruotsalainen virkamies. Valtiokonttorin presidentti 1723.
1737–1814. Ranskalainen kirjailija, insinööri.
Saint‑Pierre, Jacques Henri Bernardin de
1802–1872. Päämaanmittauskonttorin vt. ylijohtaja 1845–47. Maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallituksen ylijohtaja 1854–72. Valtioneuvos 1858, todellinen valtioneuvos 1869.
1804–1861. Saksalainen kirurgian professori Berliinissä 1835–.
1821–1898. Kauppias ja liikemies Oulussa.
1722–1814. Ruotsalainen virkamies, kirjailija ja taidemesenaatti.
801–865. Pohjolan apostoli. Hampurin ensimmäinen arkkipiispa.
1827–1863. Filosofian maisteri 1850, lisensiaatti 1852, tohtori 1853. Lakitieteen kandidaatti 1855, lisensiaatti 1859 ja tohtori 1860. Siviilioikeuden ja romaalaisen oikeuden dosentti 1860. Wilhelm Gabriel Lagus vanhemman poika.
1457–1509. Englannin kuningas 1485–1509.
1802–1870. Ranskalainen kirjailija.
1768–1854. Sveitsiläinen valtio-oppinut ja kirjailija. Professori Bernin yliopistossa 1806–17.
1828–1885. Ranskalainen kirjailija.
1832–1904. Tilanomistaja, Fagervikin ruukinpatruuna. Filosofian kandidaatti 1855, kasvitieteellisiä julkaisuja. Kunniatohtori Helsingin yliopistossa 1882. Maanviljelyksen kehittäjä. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
1802–1876. Englantilainen kirjailija.
1813–1863. Saksalainen runoilija.
1790–1878. Ruotsalainen vapaaherra, sotilas ja poliitikko. Maaherra 1836. Maamarsalkka valtiopäivillä 1840–41. Finanssiministeri 1851–56.
1756–1791. Itävaltalainen säveltäjä.
1650–1729. Dublinin piispa, uskonnollinen kirjailija.
1797–1863. Kauppias Porissa, raatimies 1856–1863.
1823–1896. Vapaaherra. Maanviljelysneuvos 1861, kamariherra 1876. Valtiopäivillä 1863–94 aatelissäädyn edustaja. Keisarillisen hovin hovimestari 1885.
1822–1905. Carl Isak B:n puoliso vuodesta 1848.
Kirkkoherra Sauvossa ja Kemiössä. Osti 1382 Germundbyn tilan Tenholassa.
1779–1848. Sveitsiläinen filosofian ja luonnonopin professori S:t Gallenissa.
1806–1881. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko.
1784–1862. Ruotsalainen jalkaväen kenraali, pedagogi ja konservatiivipoliitikko.
(synt. Akkanen) 1802–1871. Opettaja Helsingin triviaalikou­lussa 1830–37, rehtori 1835–39. Venäjän kielen lehtori Helsingin yliopistossa 1836. Venäjän kielen ja kirjallisuuden va. professori 1853–, professori 1862–67. Suomalaisen Kirjalli­suuden Seuran esimies 1869–71, Suomen historiallisen seuran esimies 1865–68.
1794–1870. Oopperalaulaja.
1804–1888. Sofia Margareta von Knorringin nuorin sisar.
1765–1832. Kajaanin pataljoonan luutnantti 1790. Ylijahtimestari.
1752–1816. Savon jalkaväkirykmentin majuri 1790, everstiluutnantti 1796. Osallistui Suomen sotaan 1808–09, eversti 1808.
1793–1869. Helsingin yliopiston apteekkari 1829–. Anders Wilhelm A:n poika.
1774–1806. Runoilija. Maisteriksi Upsalassa 1797. Kotiopettajana Suomessa. Dosentti Turun akatemiaan 1799. Teologian apulainen Karlbergin sota-akatemiassa 1802–.
1799–1865. Venäläinen meteorologi, mineralogi ja akateemikko.
1821–1872. Itävaltalainen runoilija.
1777–1856. Englantilainen tutkimusmatkailija, kontra-amiraali.
1828–1893. Ranskalainen kriitikko ja filosofi. Estetiikan ja taidehistorian professori Pariisissa 1865.
1810–1886. Saksalainen kirjailija.
1765–1815. Amerikkalainen insinööri. Rakensi 1807 ensimmäisen höyrylaivan, ”Clermontin”.
1810–1876. Saksalainen kirjailija, käänsi Victor Hugoa.
eli 3. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen filosofi, Platonin akatemian johdossa.
1817–1854. Belgialainen vesirakennusinsinööri, osallistui Belgian rautateiden rakentamiseen.
1634–1705. Italialainen maalari.
1811–1887. Historian professori Upsalassa 1849–1877. Valtioneuvos ja kirkollisdepartementin päällikkö 1863–70 ja 1875–78.
1804–1862. Ruotsalainen Degerbergin maatalousinstituutin johtaja 1834. Skarabergin läänin talousseuran varapuheenjohtaja 1841, puheenjohtaja 1849.
1811–1884. Teologinen tutkinto 1839. Ilomantsin kirkkoherra 1859. Käänsi teologisia kirjoja suomeksi.
Synt. 1832. Snellmanien kotiapulainen Helsingissä 1856–58. Muutti 1862 Viipuriin.
Synt. 1815. Saksalainen filosofi ja kirjailija.
1801–1856. Unkarilainen bassolaulaja.
1808–1884. Saksalainen tilastomies ja lehtimies. Parlamentin jäsen 1848–49.
1811–1894. Lääketieteen professori Giessenissä 1843.
1805–1882. Ranskalainen runoilija.
1812–1889. Saksalainen evankelinen teologi.
1790–1861. Irlantilainen pappi, matkasaarnaaja ja kirjailija.
1799–1854. Saksalainen evankelinen teologi, professori Leipzigissä 1830–.
1810–1849. Kauppias Kristiinankaupungissa.
Kyntzell, Margareta Catharina (o. s. Böckelman)
Brunér, Frans Olof af
1807–1874. Päätullijohtokunnan ylijohtaja 1849–55. Senaatin talousosaston senaattori 1855–74, kansliatoimituskunnan apulainen 1856–57. Suomen asiain komitean jäsen 1857–74. Salaneuvos 1869.
1822–1904. Ruotsalainen lakimies ja poliitikko. Filosofian tohtori 1848. Hallinto-oikeuden ja kansantaloustieteen apulaisprofessori Lundissa 1853. Ruotsalaisen oikeuden, kirkko-oikeuden, sotaoikeuden ja kansanoikeuden professori Upsalassa 1854–90.
n. 1657–1737. Kirjanpainaja ja kaivertaja. Viipurin kirjapainon johtaja 1688–93.
1676–1751. Ruotsin kuningas 1720–1751.
1781–1868. Skotlantilainen fyysikko ja luonnontutkija, professori Edinburghissa.
1836–1891. Venäjän armeijan aliluutnantti vuoteen 1862. Metsäkonduktööri Evolla 1864. Metsänhoitaja, kouluttaja. Karl Gustaf P:n veli.
1817–1888. Flaamilainen kirjailija.
n. 430–355 eKr. Kreikkalainen kirjailija, sotapäällikkö ja valtiomies. Sokrateen kannattaja.
1807–1860. Osaomistaja Skultunan metalli­tehtaassa Ruotsissa.
Kauppias Pietarsaaressa 1860-luvulla.
1805–1870. Ruotsalainen teologi. Lehtori Växjössä.
1577–1649. Saksalaissyntyinen historiantutkija ja latinisti. Retoriikan ja historian pro­fessori Leidenissa 1622. Historian professori Amsterdamissa 1831.
1672–1725. Venäjän keisari 1682–1725.
1819–1856. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1854. Valtioneuvos 1855.
1828–1921. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan kopis­ti. Oulun läänin lääninkamreeri 1860. Kamarineuvos 1873. Senaatin valtiovaraintoimitus­kun­nan kamreeri 1874–1900. Valtio­neuvos 1885, todellinen valtio­neuvos 1897.
1724–1803. Saksalainen runoilija.
1767–1815. Virolainen kirjailija ja pappi.
1509–1564. Sveitsiläinen teologi ja uskonpuhdistaja.
1806–1879. Saksalainen luterilainen teologi. Professori Erlangenissa ja Leipzigissä 1830- ja 1840-luvulla, myöh. Münchenin ylikonsistorin puheenjohtaja.
n. 1200–1265. Leicesterin jaarli, kuningas Henrik III:n vastaisessa oppositiossa.
kuollut 1839. Lukkari ja viljamakasiinin hoitaja. Bernhard Christfrid S:n isä.
1788–1853. Kauppias Kokkolassa, laivavarustaja, raatimies.
von 1815–1898. Saksalainen valtiomies, Saksan yhdistäjä ja valtakunnan perustaja. Preussin pääministeri ja ulkoministeri 1862, Saksan valtakunnan kansleri 1871–90. Bismarck-Schönhausenin kreivi 1865, Bismarckin ruhtinas 1871 ja Lauenburgin herttua 1890.
1822–1855. Saksalainen runoilija. Nimimerkki ”Max Waldau”.
1794–1837. Vaakakirjuri. Herännäisjohtaja Porvoossa.
1790–1870. Ruotsalainen historioitsija, pappi ja runoilija. Ruotsin Akatemian jäsen 1839. Frans Mikael Franzénin vävy.
1782–1862. Ruotsalainen taidemaalari. Ruotsin taideakatemian professori ja rehtori.
1667–1729. Saksalainen teologi ja filosofi. Professori Hallessa 1693 ja Jenassa 1705.
1809–1874. Runoilija, kansanvalistuskirjailija ja suomen kielen kääntäjä. Kirjanpitäjä Frenckelin kirjapainossa Turussa ja vuodesta 1856 omistaja.
1807–1842. Helsingin yliopiston oppihistorian dosentti 1837–41. Myöh. pappina Ahvenanmaalla.
Laivuri. Hoiti proomuliikennettä Kuopiossa 1840-luvulla.
1408–1470. Ruotsin kuningas 1448–57, 1464–65 ja 1467–70.
Kaarle Knuutinpoika (Karl Knutsson Bonde)
1801–1865. Ruotsalainen kirjailija, syntynyt Suomessa.
1796–1849. Kauppias Oulussa.
1817–1878. Kauppaneuvos J. W. G:son Snellmanin puoliso vuodesta 1840.
1810–1858. Saksalainen pedagogi, lukion johtaja.
1821–1890. Englantilainen tutkimusmatkailija ja orientalisti.
1735–1809. Saksalainen historioitsija. Venäjän vanhemman historian professori Pietarissa. Politiikan professori Göttingenissä 1769.
1789–1833. Saksalainen kirjailija.
– ks. Yrjö-Koskinen.
1568–1639. Italialainen filosofi.
1826–1853. Ranskalainen meriupseeri ja napaseutumatkaaja.
1815–1892. Filosofian maisteri 1840, teologian kandidaatti 1842 ja tohtori 1857. Teologian apulainen Helsingin yliopistossa 1848–52, dogmatiikan ja etiikan professori 1854–75.
1818–1887. Englantilainen konservatiivipoliitikko. Alahuoneen jäsen 1855. Kauppaministeri 1866, Intian asioiden ministeri 1867. Valtiovarainministeri 1874–80. Ulkoministeri 1886.
1808–1877. Englantilainen kirjailija ja runoilija, Thomas Sheridanin tytär.
1776–1861. Saksalainen historioitsija, professori Heidelbergissä 1817.
1831–1897. Ruotsalainen lääketieteen tohtori 1857. Fysiologian professori Upsalassa 1864. Perusti Upsalaan Pohjoismaiden ensimmäisen fysiologisen laboratorion 1862 ja ensimmäisen fysiologisen instituutin 1867.
1845–1894. Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas 1881–1894.
1846–1927. Snellmanien kotiapulainen 1872.
1805–1881. Ranskalainen sosialistinen poliitikko.
1832–1908. Opettaja 1855. Hist.-fil. maisteri 1860. Pedagogian kandidaatti 1859. Opettaja Tammisaaressa vuodesta 1860.
1813–1877. Tahitin kuningatar 1827–77.
Sjöström, Berndt Ferdinand
1831–1893. Senaatin virkamies 1864–88. Senaatin kirjapainon hoitaja 1865–93.
1809–1868. Venäläinen kirjailija.
1592–1599. Puolan kuningas, Zygmunt III Waza 1587–1632.
Sigismund III 1566–1632. Ruotsin kuningas
Synt. 1650-luvulla, kuoli 1732. Radikaali pietisti. Pappisvihkimys 1680. Tuomittiin harhaoppisesta toiminnasta pakkotyöhön 1689.
1810–1868. Saksalainen historioitsija. Historian professori Heidelbergissä 1845, professori Bernissä 1849.
1834–1898. Filosofian maisteri 1860. Lakitieteen kandidaatti 1863, lisensiaatti ja tohtori 1869. Siviililainsäädännön ja roomalaisen oikeuden professori Helsingin yliopistossa 1870. Prokuraattori 1882–86. Vaasan hovioikeuden presidentti 1886. Senaatin oikeusosaston senaattori 1887–90, oikeusosaston varapuheenjohtaja 1896–98. Hovimestarin arvonimi 1896. Valtiopäivillä 1863–97 aatelissäädyn jäsen, varamaamarsalkka 1882. Ritarihuonejohtokunnan puheenjohtaja 1891–97.
1819–1861. Englannin kuningatar Viktorian prinssipuoliso vuodesta 1840. Sachsen-Koburg-Gothan prinssi.
1833–1900. Vapaaherra. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1853. Tuomarintutkinto 1855, kameraalitutkinto 1857. Varatuomari 1858. Yhdyspankin Turun konttorin johtaja 1866. Kamariherra 1881, hovimestari 1883. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1885–91. Valtiopäivillä 1867–99 aatelissäädyn edustaja, maamarsalkka 1882–99. Suomen talousseuran puheenjohtaja 1883–85, 1899–1900.
Turkin sotaministeri 1877. Sulttaani Abd-ul-Hamid II:n lanko.
1761–1840. Saksalainen filosofi.
1777–1842. Baltiansaksalainen kreivi, Venäjän armeijan kenraali. Osallistui Puolan marraskuun kapinan kukistamiseen 1831.
1813–1862. Karl Robert L:n veli.
1825–1909. Johan Jakob N:n tytär. Puoliso vuodesta 1852 Henrik Gustaf Borenius.
1792–1867. Ranskalainen filosofi ja poliitikko.
1766–1834. Englantilainen kansantaloustieteilijä.
1798–1861. Lääninkamreeri Oulussa 1826. Kollegiasessori 1835.
1608–1674. Englantilainen runoilija.
1822–1884. Turkkilainen poliitikko, suurvisiiri 1876–77. Smyrnan kuvernööri 1880–81.
1796–1868. Ruotsalainen hyönteistieteilijä. Riksmuséetin professori ja intendentti 1841.
Björkman (o. s. Silvius), Gustava Vilhelmina
1830–1903. Salisburyn 3. markiisi. Englantilainen valtiomies. Intian asioiden valtiosihteeri 1866–67, 1874–78. Ulkoministeri 1878–80. Pääministeri 1885–86, 1886–92 ja 1895–1902.
Salisbury, Robert Arthur Talbot Gascoyne‑Cecil
1834–1899. Fyysis-matemaattisten aineiden kandidaatti 1858. Fysiikan ja mekaniikan opettaja Helsingin teknisessä reaalikoulussa 1861, sittemmin koulun johtaja. Kanslianeuvos.
1794–1876. Saksalainen kielitieteilijä. Saksan kielen professori Bonnissa 1830.
1843–1882. Venäläinen kenraalimajuri 1876. Osallistui Turkin sotaan 1877–78 ja sotaan turmeeneja vastaan 1881. Jalkaväen kenraali 1881. Minskin kuvernööri 1881. Kenraali Dimitri S:n poika.
Borg, Carl Gustaf
1823–1895. Suomen kielen ylimäär. lehtori Helsingin yliopistossa 1854, senaatin kielenkääntäjä 1857. Valtiokonttorin johtaja 1876–80. Vapaaehtoisen suomen kielen opet­taja Helsingin tyttökoulussa 1857–65. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri 1861–62, rahastonhoitaja 1865–75.
Kuollut 1860. Entinen sotilas, manttaalikirjuri Pohjan pitäjän Fiskarsin tehtaalla 1859–60.
1796–1874. Belgialainen astronomi ja tilastotieteilijä. Matematiikan professori Gentissä 1815, Brysselissä 1819. Observatorion johtaja Brysselissä 1828. Belgian tilastollisen keskuskomission presidentti 1841.
1796–1867. Ranskalainen filosofi ja teologi.
1814–1846. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1832, lääketieteen kandidaaatti 1843.
1831–1866. Tohmajärven maanviljelyskoulun johtaja 1857, Leiväisten maanviljelyskoulun johtaja 1859–66. Kuopion läänin maatalousseuran sihteeri 1861. Kirjoitti maataloutta käsitteleviä artikkeleita, suomenkielisen maatalouskirjallisuuden perustajia.
1793–1864. Saksalainen kirjailija, muutti USA:han.
Roomalainen sotilasinsinööri, eli 1. vuosisadalla eKr.
1837–1883. Pikakirjoittaja, pedagogi. Filosofian kandidaatti 1861. Opettaja Haminan kadettikoulussa.
1813–1870. Ruotsalainen pedagogi ja estee­tikko. Tukholman lukion latinan kie­len lehtori 1841– ja rehtori 1853–.
1781–1861. Anatomian professori Heidelbergissä 1816–.
1804–1865. Saksalainen tutkimusmatkailija. Englannin konsuli Haitilla 1848, Bangkokissa 1857. Richard S:n veli.
1820–1887. Ruotsalainen laulaja.
1806–1887. Dogmatiikan professori Giessenissä 1832 ja Tübingenissä 1837–.
Synt. Helsingissä 1550-luvulla, kuollut n.1524. Astronomi, luonnonfilosofi. Pappisvihkimys 1597/8. Kemiön kirkkoherra 1602–06. Vangittuna vehkeilystä ja ennustamisesta 1608–10. Kirkkoherra Tukholmassa. Kuninkaallinen astronomi 1612. Yksinoikeus myydä ja painattaa kalentereita 1613. Tammisaaren kirkkoherra 1619.
1769–1821. Kenraali 1793, Ranskan Italiassa olleen armeijan ylipäällikkö 1796, Ranskan ensimmäinen konsuli (hallitsija) 1799–1804. Ranskan keisari 1804–15.
315–241 eKr. Kreikkalainen filosofi. Platonin (keskimmäisen) akatemian johtaja.
1776–1821. Teoreettisen filosofian professori Turun akatemiassa 1814–21.
1555–1628. Ranskalainen runoilija.
1704–1766. Pielisjärven kirkkoherra 1740. Kehitti maanviljelystä.
Hackman, Johan Fredrik
1801–1879. Liikemies, viipurilaisen Hackmanin kauppahuoneen omistaja. Kauppaneuvos. Aateloitu 1874. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
Roomalainen historiankirjoittaja 200-luvulla.
1812–1890. Tuomarintutkinto 1836. Senaatin kopisti 1844. Tilanomistaja Janakkalassa. Vuoden 1834 opiskelijaboikotin rikkoja.
1850–1923. Tuomarintutkinto 1873, varatuomari 1876. Janakkalan tuomiokunnan kihlakunnantuomari 1909–1918.
n. 1550–1603. Flaamilainen arkkitehti ja maalari.
1787–1860. Ruotsalainen pedagogi. Filosofian maisteri 1808. Karlbergin sotilasakatemian matematiikan ja fyysisen maantieteen lehtori 1814–16, kieliopin ja kielten lehtori 1820–44, professorin arvo 1826. Pappisvihkimys 1845. Kirkkoherra 1846–60.
1649–1685. Englantilainen kruununtavoittelija.
Monmouth, James Scott, Monmouthin herttua
Synt. 1813. Kuopion lääninsairaalan taloudenhoitaja. Jyvästönhoitaja Joensuussa 1852–55.
Karl Robert L:n vaimo.
Merivakuutusyhtiön meklari Pietarissa 1840-luvulla.
1783–1827. Luutnantti 1807. Hallituskonseljin (senaatin) sotilastoimituskunnan esittelijäsihteeri 1809–17.
Heintzie, Ulrika Elisabeth (o. s. Lagi)
1816–1901. Kuopion suomalaisen tyttökoulun johtaja. Snell­manin talou­den­hoitaja Helsingissä 1857. Siirtyi 1864 velipuolensa Rudolf Lagin taloudenhoitajaksi.
1808–1878. Italialainen oopperalaulaja.
1773–1856. Vapaaherratar, tanskalainen kirjailija. Johan Ludvig Heibergin äiti. Ensimmäinen puoliso P. A. Heiberg 1790–1801, toinen puoliso C. F. Gyllembourg (Ehrens­värd) vuodesta 1801.
Gyllembourg-Ehrensvärd, Thomasine Christine
1570–1596. Italialainen maalari, Paolo Veronesen poika.
1827–1830. Snellmanin sisarpuoli.
594–1644. Ruotsalainen sotilas. 30-vuotisessa sodasssa suomalaisen ratsuväkiosaston päällikkö, eversti 1631, kenraalimajuri 1634. Ratsuväen kenraali 1642.
1496–1544. Ranskalainen runoilija.
1613–1674. Ruotsin lähettiläs Ukrainassa 1656. Viipurin läänin maaherra 1658.
Syntynyt 1811. Kirjastonhoitaja Berliinissä, kirjailija.
1697–1780. Ranskalainen markiisitar. Kirjallisen salongin pitäjä.
Deffand, Marie Anne de Vichy-Chamrond du
1730–1784. Ruotsalainen meriupseeri. Kenraaliamiraali ja Ruotsin laivaston komentaja 1780.
n.1470/80–1532. Alankomaalainen maalari.
1785–1855. Ruotsalainen teoreettisen filosofian ja historian professori.
1791–1868. Yhdys­valtojen pre­sidentti 1857–61, orjuuden kannattaja.
1749–1803. Italialainen kreivi ja runoilija.
1826–1890. Montenegrolainen poliitikko ja sotapäällikkö. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1828–1901. Venäläinen upseeri. Kenraali 1878, kenraalisotamarsalkka 1894. Turkin sodassa 1877–78 johti joukkoja Bulgarian rintamalla. Pietarin kenraalikuvernööri 1879–81, Varsovan sotilaspiirin komentaja 1883–94.
1777–1825. Venäjän keisari 1801–25 ja Suomen suuriruhtinas 1809–25.
1745–1818. Englantilainen amiraali.
1556–1613. Italialainen pappi ja yhteiskuntakriitikko.
n. 1370–1415. Tšekkiläinen uskonpuhdistaja, kansallissankari.
Nicander, Carl August
1799–1839. Ruotsalainen runoilija.
1778–1831. Opettaja Koblenzin lukiossa 1819–27.
1754–1817. Ruotsalainen runoilija.
Grönberg, Johan August
1811–1871. Liikemies ja raatimies Vaasassa. Opiskelijaksi 1829, Snellmanin opiskelijatoveri. Kauppaneuvos Carl Johan G:n poika.
Saksalainen kemisti, Justus von Liebigin oppilas.
1813–1883. Saksalainen pappi, kappalainen Grottkaussa 1840.
819–1890. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Opettaja 1844. Kuopion yläalkeiskoulun opettaja 1846. Sittemmin Helsingin normaalilyseon historian yliopettaja.
1827–1913. Kirjailija, kansanvalistaja, suomen kielen asian edistäjä ja lukkari. Kirkolliskokouksen jäsen 1876, 1886 ja 1893. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edustaja 1882, 1885, 1888 ja 1891.
1724–1804. Saksalainen filosofi. Königsbergin yliopiston logiikan ja metafysiikan professori 1770–96.
1807–1874. Kauppias ja tehtailija Oulussa.
n. 500–428 eKr. Kreikkalainen luonnonfilosofi.
1811–1886. Eversti 1871. Adolf ja Fredrik A:n veli.
1727–1815. Lääketieteen tohtori Lundissa 1760. Piirilääkäri Porissa 1762. Asessori 1782.
1780–1847. Teologian professori vuodesta 1812. Arkkipiispa 1833–47.
1805–1895. Italialainen markiisitar. Perusti tyttökoulun Genovaan.
1759–1837. Ruotsin armeijan majuri, virkaero 1796. Hallituskonseljin jäsen 1809–16, kansliatoimituskunnan päällikkö. Turun ja Porin läänin maaherra 1816–26. Salaneuvos 1819. Senaatin talousosaston jäsen 1820–22, varapuheenjohtaja 1822–26. Kreivi 1824. Louhisaaren kartanon omistaja, Suomen Talousseuran jäsen.
1777–1806. Saksalainen historioitsija.
1809–1849. Varatuomari 1837, Turun hovioikeuden notaari.
1793–1875. Itävallan keisari 1835–48.
1751–1826. Saksalainen runoilija, kääntäjä ja antiikin kirjallisuuden tutkija.
Furuhjelm, Johan Otto Wladimir
1819–1883. Suomalainen upseeri Venäjän armeijassa, eversti 1854, kenraali­luutnantti 1871. Kokosi Venäjän arkis­toista Suomea koskevaa historiallista aineistoa (mm. Kansallisarkiston Furuhjelmin kokoelma).
Malm, Petter
1800–1868. Kauppias ja laivanvarustaja Pietarsaaressa. Kauppaneuvos ja porvarissäädyn edustaja valtiopäivillä.
1748–1834. Snellmanin äidinisän veljenpojan vaimo.
1815–1868. Ruotsalainen kielitieteilijä ja teologi. Hoiti teoreettisen filosofian professuuria Lundissa 1843–44 ja käytännöllisen filosofian professuuria 1845–51. Myöhemmin kirkkoherra.
1758–1820. Ruotsalainen sotapäällikkö, Suomen sodan 1808–09 sankareita. Kenraaliluutnantti ja vapaaherra. Vuodesta 1816 sotaoikeuden puheenjohtaja.
Blom, Erik Johan
1817–1887. Filosofian maisteri 1840. Pappistutkinto 1844.
1822–1892. Tuomarintutkinto 1845. Oulun läänin lääninsihteeri 1865. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
Synt. 1823. Uuden testamentin eksegetiikan dosentti Upsalassa 1859, vt. professori. Kirkkoherra ja koulutarkastaja Enköpingissä 1888.
1842–1893. Filosofian kandidaatti 1867, maisteri 1869. Venäjän ulkoministeriön virkamies 1869. Valtiosihteerin viraston virkamies vuodesta 1871. Mikkelin läänin kuvernööri 1889–91. Senaatin talousosaston senaattori, kansliatoimituskunnan päällikkö 1891–92, maanviljelys­toimituskunnan päällikkö 1892–93.
1790–1871. Ruotsalainen kreivi, meriupseeri ja kirjailija.
1805–1868. Oululainen kauppias ja laivanvarustaja.
23–79. Roomalainen prokuraattori, laivastonkomentaja ja kirjailija.
1785–1860. Saksalainen historioitsija ja valtiomies. Saksan historian ja valtio-opin professori Göttingenissä 1829. Professori Bonnissa 1842.
1802–1896. Filosofi ja matemaatikko, professori Leipzigissä.
1830–1863. Ruotsalainen kirjailija.
1832–1895. Adolf W:n puoliso.
Willgrén, Johanna Catharina (o. s. Fellman)
1806–1884. Saksalainen kirjailija, kriitikko ja teatterimies.
1621–1660/62. Hollantilainen maalari.
1795–1869. Everstiluutnantin arvo ja virkaero 1828. Mustialan maanviljelysopiston johtaja 1838–47. Senaattori, maanviljelystoimituskunnan päällikkö 1861–66. Tammikuun valiokunnan puheenjohtaja 1862. Vapaaherra 1865.
1772–1840. Teologi ja kielitieteilijä. Turun akatemian Kreikan kirjallisuuden professorina 1807–23. Virkavapaalla poliittisten syiden takia 1823–32.
1755–1841. Ranskalainen filologi.
1768–1834. Perhetuttu.
1816–1868. Aron Gustaf B:n ensimmäinen puoliso.
Borg, Carolina Wilhelmina (o. s. Ther­mén)
1824–82. Oululainen kauppias, muutti Viipuriin 1872.
Saksalainen kirjankustantaja Tübingenissä.
1790–1866. Suomen kauppa-asiamies Tallinnassa 1835. Aateloitu 1839. Kollegiosihteeri 1847, nimineuvos 1851. Kollegioasessori 1859, hovineuvos 1864.
1804–1861. Ruotsalainen säveltäjä, tullihallituksen kamreeri.
1801–1836. Saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija.
1802–1872. Saksalainen kirjailija. Filosofian tohtori 1834.
1786–1854. Ruotsalainen kuvanveistäjä. Tukholman taideakatemian kunniaprofessori 1839.
1779–1857. Saksalainen luonnontutkija. Fysiikan professori Erlangenissa 1817 ja Hallessa 1819.
1850–1924. Oopperalaulaja. Vuodesta 1875 puoliso Lorenz Nikolai A.
1821–1883. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Åbo Tidningar -lehden toimittaja 1848–52. Teologian kandidaatti 1858, lisensiaatti 1860, tohtori 1863. Pappisvihkimys 1858. Porvoon tuomiokapitulin asessori 1870–73 ja 1876–78. Kirkkoherra Helsingissä 1876. Porvoon piispa 1878–83. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja 1872, 1877–78.
1814–1885. Ruotsalainen historioitsija ja lehtimies. Upsalan yliopiston kirjaston ama­nuenssi 1840–50. Historian opettaja 1839–46. Julkaisija ja kirjoittaja Svenska Biet -lehdessä 1839, Uppsala Tidningarissa 1839–42, Frejassa 1841–50 ja Aftonbladetissa 1852. Valtiopäivämies 1853–60.
Ruotsalainen kirjailija.
1771–1841. Ranskalainen paroni, diplomaatti ja kirjailija. Napoleonin ulkoministeri 1815.
1746–1819. Virolainen teologi ja kirjailija. Opiskeli Saksassa.
1791–1830. Kauppias Kokkolassa.
1794–1871. Englantilainen historioitsija, parlamentaarikko.
1817–1873. Filosofian maisteri 1840. Ranskan kielen opettaja Kuopion lukiossa 1845. Pappisvihkimys 1851. Valkealan kirkkoherra 1866.
n. 1660–1715. Virolainen pappi, julkaisi 1693 kieliopin viroksi.
1564–1625. Saksalainen maalari.
1785–1865. Kirkkoherra Helsingissä 1824–. Lääninrovasti 1825. Teologian tohtori 1840.
Synt. 1817. Ruotsalainen kirkkoherra, kirjoitti oppikirjoja.
1807–1870. Lapinlahden sairaalan ylilääkäri.
1775–1840. Saksalainen historioitsija, liberaali poliitikko. Historian professori Freiburgissa 1798, oikeustieteen ja valtio-opin professori 1818.
1815–1894. Venäläis-saksalainen eläintieteilijä ja tutkimusmatkailija. La­pissa 1840, Siperiassa 1843–44. Venäjän akatemian jäsen 1850.
1572–1652. Kaarle herttuan hovisaarnaaja. Turun piispa 1627. Perustamassa Turun Akatemiaa, akatemian varakansleri 1640.
1781–1842. Ruotsa­lainen tallimestari ja ratsastustaidon opettaja. Hovitallimestari 1829.
1813–1881. Saksa­lainen lääkäri ja lääketieteellinen kir­jailija.
1805–1855. Kuopiolainen leskirouva.
Palmén, Johan Philip
1811–1896. Filosofian maisteri 1832, varatuomari 1837. Lakitieteen tohtori 1840. Roomalaisen ja venäläisen oikeustieteen vt. professori Helsingin yliopistossa 1840, vakinainen professori 1844–. Senaatin oikeusosaston jäsen 1867, vara­puheenjohtaja 1877–96, prokuraattori 1871–77. Helsingin yliopiston vt. vara­kansleri. Aateloitu 1875. Vapaaherra 1883.
1749–1836. Ruotsalainen kreivi. Eversti 1793. Savon prikaatin komentaja Suomen sodassa 1808–09. Kenraalimajuri ja kenraaliluutnantti 1809. Itägöötanmaan läänin maaherra 1810–17.
1769–1815. Ranskalainen marsalkka 1804.
1796–1873. Ruotsalainen valtiopäivämies.
1805–1864. Saksalainen fysiologi ja eläintieteilijä. Professori Erlangenissa 1833. Fysiologian ja vertailevan anatomian sekä eläintieteen professori Göttingenissä 1840.
1808–1885. Ruotsalainen lääkäri, kemisti ja tehtailija. Tukholman teknisen instituutin professori.
1815–1883. Varatuomari 1838, asessori 1857. Senaatin oikeusosaston senaattori 1867–75. Viipurin hovioikeuden presidentti 1875–79. Ei läheistä sukua Snellmanille.
1741–1811. Saksalainen luonnontieteilijä, osallistui tutkimusmatkoihin ja kartoitusretkiin Venäjällä.
1811–1883. Brittiläinen merenkulkija. Vara-amiraali 1869, amiraali 1875.
1780–1856. ”Vanha vapaaherratar”, Johan Alaxander S:n äiti.
Stromberg, Birgitta Charlotta (o. s. Ross)
1638–1715. Ranskan kuningas 1643–1715.
1795–1846. Italialainen kirjailija.
1828–1868. Filosofian kandidaatti 1851, lääketieteen kandidaatti 1854, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Piirilääkäri Torniossa ja Lapissa 1860. Karl A:n poika.
Synt. 1848. Vuodesta 1876 insinöörinä Viipurissa. Carl Robert E:n poika.
1843–1917. Otto von E:n poika. Sittemmin pappi ja kirkkoherra. Snellmanin sisarenpoika.
1847–1928. Venäjän keisarinna. Keisari Alexander III:n puoliso vuodesta 1866. Tanskan kuningas Kristian IX:n tytär.
1831–1896. Saksalainen Afrikan-tutkija, kirjailija ja lääkäri. Saksan pääkonsuli Zanzibarilla 1885–86.
1821–1899. Ruotsalainen agronomi, maatalouskoulun opettaja. Kääntäjä. Professori 1861.
1858–1883. Rudolf Theodor Lagin tytär. Vuodesta 1881 naimisissa Snellmanin pojan Johan Ludvig Snellmanin kanssa.
1803–1857. Kauppias, raatimies ja laivanvarustaja Uudessakaarlepyyssä.
Kihlman, Alfred
1825–1904. Pappistutkinto 1845, opettaja vuodesta 1855. Helsingin normaalikoulun rehtori 1870–95. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja. Liikemies, teollisuusyrittäjä, Tampellan omistajia. Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1889, puheenjohtaja 1892.
1783–1875. Belgialainen paroni, geologi ja hallintovirkamies.
Omalius d'Halloy, Jean Baptiste Julien d'
1772–1810. Everstiluutnantti Suomen sodassa 1808, Savon varusväen päällikkö.
1806–1894. Tanskalainen kuvanveistäjä. Thorvaldsenin oppilas.
1725–1774. Englantilainen lordi, paroni Clive of Plassey 1762. Brittiläisen Itä-Intian perustajia.
1667–1745. Irlantilais-englantilainen kirjailija.
Ingman, Anders Vilhelm
1819–1877. Filosofian kandidaatti 1842, maisteri ja pappisvihkimys 1844. Alahärmän kappalainen 1844–53. Vetelin kappalainen, pastori 1855. Teologian kandidaatti 1860, lisensiaatti 1861 ja tohtori 1863. Eksegetiikan professori Helsingissä 1862. Teologisen tiedekunnan dekaani 1875–77. Pietismin vastustajia.
1810–1849. Adolf Eberhard S:n ensimmäinen puoliso.
Stråhlman, Lovisa Henrika (o. s. Volter)
1829–1868. Kuopion yläalkeiskoulun oppilas 1840-luvulla. Suoritti myöhemmin kameraalitutkinnon.
1828–1898. Venäläinen kenraali. Perusti 1870-luvulla panslavistisen Ruski mir -lehden. Serbian armeijan komentaja 1876. Turkestanin kenraalikuvernööri 1882–84.
1778–1838. Englantilainen pedagogi. Kehitti ns. Bell-Lancas­terin opetusmetodin.
1536–1623. Espanjalainen historiankirjoittaja.
Synt. 1802. Tullilaitoksen palveluksessa 1841–1863. Pakkahuonetarkastaja Turun tullikamarissa 1855.
1846–1928. Oop­peralaulaja. Opiskeli Pariisissa ja Pietarissa. Tukholman kuninkaallisessa oop­perassa 1871, Helsingin suomalaisessa oopperassa 1873–1874 ja 1876–1878.
1800–1857. Dosentti Turussa 1824, kemian apulainen 1825. Vuorikomissaari 1834, vuorimestari 1840. Perusti mineraalivesitehtaan Helsinkiin 1836.
1809–1882. Englantilainen biologi ja luonnontutkija. Evoluutioteorian isä teoksellaan Lajien synty (On the origin of species).
1820–1897. Johan August G:n puoliso.
Grönberg, Augusta Maria (o. s. Roschier)
1638–1748. Virolainen pappi, julkaisi Uuden testamentin viroksi 1739.
n. 182–253. Kreikkalainen Aleksandriassa syntynyt teologi.
n. 965–926 eKr. Israelin ja Juudean kuningas.
1811–1857. Ruotsalainen pedagogi ja lehtimies. Tukholman Nya elementarskolanin opettaja 1840 ja rehtori 1850–56.
1814–1876. Englantilainen sotahistorioitsija, Itä-Intian kauppakomppanian virkamies.
1823/24–1845. Neiti, emäntä.
1832–1900. Turkkilainen sotamarsalkka 1876. Johti Plevnan puolustusta sodassa Venäjää vastaan 1877. Sotaministeri 1878–85. Hallitsijan kaartin komentaja 1885.
1675–1755. Ranskalainen herttua ja kirjailija.
Pipping, Joachim Wilhelm
1818–1858. Filosofian kandidaatti 1840. Lääketieteen kandidaatti 1843, lisensiaatti 1845, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Kirurgian ja synnytysopin dosentti Helsingin yliopistossa 1853. Kirurgian vt. professori 1857.
1667–1748. Matematiikan professori Groeningenissä, vuodesta 1705 matematiikan professori Baselissa veljensä Jacques Bernoullin jälkeen.
1801–1854. Ruotsalainen kirjailija ja lehtimies. Aftonbladetin ja Östgötha Correspondenten -lehden toimittaja 1830- ja 40-luvulla, valtiopäiväedustaja 1847–48.
1510–1557. Turun piispa, Suomen uskonpuhdistaja. Suomen kielen isä.
1807–1877. Puuseppä Johan S:n tytär.
1782–1844. Saksalainen lääkäri. Professori Berliinissä 1825, sairaalanjohtaja 1828–.
1834–1875. Pappisvihkimys 1858. Jämijärven kappalainen 1865, Nastolan kirkkohera 1873.
1817–1877. Kirjankustantaja Viipurissa.
1518–1566. Suomen sotaväen päällikkö 1553. Ruotsin laivaston yliamiraali 1564.
n. 59 eKr. – 17 jKr. Roomalainen historiankirjoittaja.
1804–1888. Tuomarintutkinto 1825, kameraalitutkinto 1827. Varatuomari 1856.
1621–1674. Hollantilainen maalari.
1714–1767. Sveitsiläinen juristi, Puolan August III:n neuvonantaja.
1811–1892. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1829, pappistutkinto 1833.
1748–1821. Saksalainen runoilija. Friedrich S:n veli.
1726–1790. Englantilainen vankeinhoidon uudistaja.
1754–1838. Ranskalainen poliitikko, piispa. Talleyrand-Périgordin herttua 1807, Beneventin ruhtinas 1806, Dinon herttua 1815. Ulkoministeri 1797–1807, 1814–1815. Lähettiläs Lontoossa vuoteen 1834.
1808–1894. Ranskalainen kirjallisuustieteilijä.
1821–1883. Upseeri, vuodesta 1854 Oulun tarkk’ampujapataljoonan komppanianpäällikkö. Virkaero ja majurin arvo 1868.
1821–1890. Filosofian kandidaatti 1846, maisteri 1847. Mustialan maanviljelyskoulun opettaja 1850. Hämeen läänin läänin­agronomi 1865–74.
n. 1586–1667. Hollantilainen maalari.
1778–1814. Ilmajoen nimismies, järjestämässä siviilivastarintaa Ilmajoella 1808.
1803–1841. Vaasalainen poliisikonstaapeli ja vanginkuljettaja.
1818–1895. Kameraalitutkinto 1844. Pietarsaaren kihlakunnan kruununvouti.
n. 384–322 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1787–1832. Tanskalainen kielitieteilijä, itämaisten kielten professori.
1812–1861. Teologinen tutkinto 1836. Linnasaarnaaja Turussa 1848.
1767–1844. Saksalainen liikemies. Perusti 1797 pankkiirifirman Hampuriin.
Synt. 1824. Iisalmen kihlakunnan kruununvouti 1870-luvulla. Hypoteekkiyhdistyksen lääninkomitean jäsen 1875.
Cajanus, Jakob Adolf
1807–1872. Filosofian maisteri 1832. Opiskeli Moskovassa ja Kazanissa 1832–34. Venäjänkielen opettaja Helsingin triviaalikoulussa 1837. Pappistutkinto 1842. Meriekipaasin 1. pappi 1842. Kruununkylän kirkkoherra 1853, sotarovasti 1853, Kokkolan lääninrovasti 1858–. Snellmanin opiskelu- ja työtoveri, hoiti Snellmanin asioita tämän ollessa ulkomailla.
1796–1842. Ranskalainen filosofi.
1766–1848. Saksalainen teologi, filosofi ja koulumies.
Synt. 1806. Ruotsalainen oppikirjakirjailija. Kirkkoherra Västeråsin hiippakunnassa. Rovasti 1855.
1825–1882. Ruotsalainen kielitieteilijä ja pappi. Latinan kielen dosentti Upsalassa 1852, kreikan kielen apulainen 1854. Kreikan kielen professori Lundissa 1859. Västeråsin tuomiorovasti 1868, Linköpingin 1877.
1806–1867. Ruotsalainen kirjakauppias ja kustantaja.
n. 1520–1604. Italialainen filosofi.
1814–1864. Filosofian tohtori Upsalassa 1839. Ylimäär. kirjastoamanuenssi Helsingin yliopiston kirjastossa 1840, historian dosentti 1843. Kirjastoamanuenssi 1844–1863.
1830–1834. Johan Jakob N:n tytär.
70–19 eKr. Roomalainen runoilija.
1812–1866. Italialainen valtiomies ja historioitsija. Pääministeri 1862–63.
Kreikkalainen astronomi ja maantieteilijä 1. vuosisadalta eKr.
1827–31. Kirkkoherra Utsjoella 1831–46 ja Alavudella 1846–75. Lars Jakob S:n veli.
Stenbäck, Carl Fredrik 1798–1875. Opiskeli Upsalassa
n. 435–467 eKr. Kreikkalainen filosofi, hedonismin kannattaja.
1717–1783. Ruotsalainen matemaatikko ja astronomi. Ruotsin tiedeakatemian jäsen ja sihteeri.
1808–1869. Puolalainen filosofi ja pedagogi.
1738–1874. Ruotsalainen kreivi, eversti ja tilanomistaja. Valtiopäivämies, liberaalin opposition jäsen. Carl Henrik A:n veli.
Pius IX (Giovanni Maria Mastai-Ferretti)
1783–1868. Turun akatemian ja sittemmin Helsingin yliopiston kirjastonhoitaja 1814–41. Oppihistorian professori 1814–37. Helsingin yliopiston rehtori 1833–39. Senaatin jäsen, kirkollistoimituskunnan päällikkö 1841–55.
1794–1879. Ruotsalainen lääkäri. Sairaalalääkäri ja kirurgi Norrköpingissä 1828–34.
1810–1868. Filosofian ylimäär. professori Hallessa 1838.
1793–1864. Saksalaissyntyinen astro­no­mi­. Tarton observatorion johtaja 1817­– ja Pulkovan observatorion 1839–.
1806–1857. Ruotsalainen fyysikko. Fysiikan ja mekaniikan professori Upsalassa 1841.
1802–1836. Tšekkiläinen ruhtinas. Tuki kansallista kirjallisuutta, perusti tšekinkinkielisen sanomalehden.
1834–1877. Venäläinen kenraalimajuri.
1838–1897. Ruotsalainen sotilas ja sotahistorioitsija. Kapteeni 1865, työskenteli pääesikunnan sotahistoriallisella osastolla 1863–66.
1769–1834. Venäläinen kreivi, valtiomies ja kenraali. Sotaministeri 1808–26.
1626–1689. Ruotsin kuningatar 1632–54.
Nerman, Gustaf Magnus
1827–1913. Ruotsalainen majuri. Upseeri tie- ja vesirakennuskunnassa vuodesta 1852.
1687–1759. Matematiikan professori Paduassa 1716, vuodesta 1722 Baselissa. Jean Bernoullin veljenpoika.
Kuoli 1808. Saksalainen filosofi, vaikutti Tü­bingenissä ja Stuttgartissa.
1679–1755. Ruotsalainen historioitsija Kuurinmaalta. Ruotsin valtionhistorioitsija 1719.
1818–1893. Kauppias, laivanvarustaja ja sahanomistaja. Kauppaneuvos 1866.
1789–1858. Ruotsalainen vapaaherra, eversti. Puoliso Sofia Margareta von K.
1838–1907. Runoilija.
1795–1869. Ranskalainen juristi. Ranskan senaatin presidentti 1852–58. Kirjailija.
n. 50–140. Kreikkalainen stoalaisfilosofi.
1787–1857. Näyttelijä Wienissä.
1762–1814. Saksalainen filosofi. Professori Jenassa vuodesta 1794, Erlangenissa 1805–07 ja Berliinissä 1810. Immanuel Herman von F:n isä.
1805–1868. Taidemaalari ja ornitologi.
1763–1834. Ruotsalainen teologi. Pappisvihkimys 1791. Teologian tohtori 1809. Kirkkoherra 1809, rovasti. Valtiopäiväedustaja 1810–17. Uskonnollinen kirjailija.
1816–1900. Pietarsaaren pormestari Gabriel Tengströmin puoliso.
Tengström, Wilhelmina Christina (o. s. Tingelund)
1777–1840. Saksalainen historioitsija. Historian professori Heidelbergissa 1805. Professori ja ylikirjastonhoitaja Berliinissä 1817. Tiedeakatemian jäsen 1819, sihteeri 1829. Preussin historiografi.
1823–1887. Oikeustieteen kandidaatti 1850, lisensiaatti 1852, tohtori 1860. Suomen Pankin 1. kamreeri 1862. Helsingin kunnallispormestari. Prokuraattorin apulainen 1873–75. Senaattori, siviilitoimituskunnan apulaispäällikkö 1875–87. Nimimerkki N-n.
1786–1848. Tanskan kuningas 1839–48.
1769–1831. Helsingin yliopiston saksankielen lehtori, kirjakauppias.
1843–1906. Filosofian kandidaatti 1863, lisensiaatti 1864 ja tohtori 1869. Suomalaisen Teatterin ensimmäinen johtaja 1872. Kirjailija. Johan Erik B:n poika.
1786–1860. Ruotsalainen piispa. Valtioneuvos, kirkollisdepartementin päällikkö 1842–44.
1797–1851. Englantilainen kirjailija. Percy Bysshe S:n puoliso.
1835–1924. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1857, lisensiaatti ja tohtori 1860. Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssi 1862–65, filosofian dosentti 1865. Vt. filosofian professori 1865–68, ylimäär. professori 1870. Helsingin yliopiston kirjastonhoitaja 1873–1912.
1817–1867. Tehtaanomistaja Iissä, Mathias Alexander C:n veli.
Zuhr, Johan Carl
1821–1876. Saksalaissyntyinen tehtaan isännöitsijä Suomessa, mm. Forssa-yhtiön ja Tampereen Verkatehdas Oy:n palveluksessa 1850–70-luvulla.
1781–1831. Saksalainen runoilija.
n. 1250. Pirkkalalaisten päällikkö. Kurki-suvun kantaisä.
1793–1853. Saksalainen filologi ja pedagogi. Julkaisi mm. kreikan kielen oppikirjoja.
1800–1871. Tanskalainen kirjakauppias ja kustantaja.
1799–1881. Taidemaalari, maalasi erityisesti alttaritauluja.
1802–1870. Karl Johan Lyran puoliso. Aurora Wennbergin sisar.
Kuoli 1875. Ranskalainen Afrikan-matkaaja.
1804–1874. Ranskalainen kirjailija.
1754–1813. Kenraalimajuri 1808. Suomen sodan alkuvaiheen sankareita, myöhemmin syytteessä aseiden luovuttamisesta venäläisille.
1731–1808. Ruotsalainen virkamies ja runoilija.
n. 1610–1685. Hollantilainen maalari, piirtäjä ja kaivertaja.
1749–1806. Englantilainen poliitikko. Ministeri 1783–84, ulkoministeri 1806.
Synt. 1828. Kuopion yläalkeiskoulun oppilas.
Indrenius, Bernhard
1812–1884. Everstiluutnantti Venäjän yleisesikunnassa 1844. Eversti 1849, kenraalimajuri 1852. Aateloitu 1854. Viipurin läänin kuvernööri 1856–66. Kenraaliluutnantti 1862. Talous­osaston senaattori 1866–82. Helsingin yliopiston varakansleri 1866. Suomen asiain komitean jäsen 1869–82. Vapaaherra 1871. Kenraalikuvernöörin vt. apulainen 1873–81. Jalkaväen kenraali 1878.
Lyypekkiläinen tehtailija.
1791–1867. Englantilainen kemisti, fyysikko ja luonnontieteilijä. Erityisesti sähköopin ja magnetismin tutkija. Lontoon kuninkaallisen instituutin kemian professori 1827. Woolwichin sotilasakatemian opettaja 1829–1842.
n. 1450–1523. Italialainen maalari.
Perugino (Pietro di Christoforo Vannucci)
1813–1878. Juutalaissyntyinen liikemies ja pankkiiri Pietarissa.
1792–1870. Saksalainen evankelinen teologi ja prelaatti. Teologian professori Maulbrunnin seminaarissa 1824 ja Tübingenin yliopistossa 1826–.
1758–1850. Venäläinen fysiikan professori, Kazanin observatorion johtaja 1812–17. Myöh. Sveitsissä.
1774–1809. Savon prikaatin majuri 1808, everstiluutnantti 1809. Kaatui Ruotsissa Hörneforsin taistelussa 1809.
1847–1920. Lääketieteen kandidaatti 1871, lisensiaatti ja tohtori 1873. Lää­käri Suomen tarkk’­ampujapatal­joonassa 1876–78, Turkin sodassa 1877–78. Suomen sotaväen ylilääkäri 1895–1902. Lääkintöhallituksen pääjohtaja 1902–06. Aateloitu 1904.
Farmasian ja farmakologian professori Helsingin yliopistosssa 1854, fysiologisen kemian ja farmakologian professori 1857. Vt. kirurgian professori 1858–59, vt. silmälääketieteen professori 1871–85. Suomen Tiedeseuran jäsen 1865, puheenjohtaja 1869–70.
1663–1748. Sveitsiläinen filosofi Alankomaissa.
1798–1864. Saksalainen uskonnollinen runoilija.
Bulwer-Lyttonin jaarli, 1803–1873. Englantilainen poliitikko ja kirjailija. Vuodesta 1866 Lytton of Knebworthin paroni.
1752–1840. Ruotsalainen upseeri ja hyönteistieteilijä.
1761–1815. Ruotsalainen luonnontutkija. Kansantalous­tieteen apulainen Upsalas­sa 1796, professori 1802.
Forsström, Johan Robert
1823–1897. Niemenkylän kartanon omistaja Vihdissä.
1755–1841. Ranskalainen valtiomies.
1596–1650. Ranskalainen filosofi, matemaatikko ja luonnontieteilijä.
610–546 eKr. Kreikkalainen luonnonfilosofi.
n. 1429–1507. Italialainen maalari.
1801–1848. Ranskalainen viulisti.
1540–1627. Ruotsin prinsessa, Kustaa I:n tytär.
1799–1870. Ruotsin kruununprinssin hovitallimestari.
1812–1835. Ruotsalainen filosofi, runoilija ja esteetikko.
Espanjalainen kenraali, johti Barcelonan kapinallisten kukistamista syyskuussa 1843.
Serbian armeijan eversti.
1617–1688. Saksalainen luterilainen teologi. Teologian professori Wittenbergissä 1649.
1821–1895. Filosofian maisteri 1844, lakitieteen kandidaatti 1847. Lisensiaatti 1850, tohtori 1851. Kansantaloustieteen dosentti Helsingin yliopistossa 1854, vt. professori 1857. Valtiollisten komiteoiden jäsenyyksiä. Helsingin kaupunginvaltuutettu 1878–80. Kanslianeuvos 1871.
1518–1581. Rans­kalainen poliittinen kirjailija, nimimerkki Junius Brutus.
1780–1831. Preussilainen kenraali, sotateoreetikko.
1682–1749. Flaamilainen maalari.
1792–1875. Sir John F:n toinen puoliso vuodesta 1828.
1794–1862. Ranskalainen näytelmäkirjailija.
1771–1847. Itävallan arkkiherttua.
1758–1831. Horatio N:n puoliso.
Eversti Venäjän armeijassa.
1524–1585. Ranskalainen runoilija.
1794–1871. Kauppaneuvos Helsingissä.
Hellen, Carl Adolf af
1823–1881. Valtiosihteerin viraston virkamies vuodesta 1855. Suomen passitoimiston päällikkö 1866. Vt. kanslerinsihteeri 1868–80. Aateloitu 1881.
1789–1854. Italialainen runoilija.
1790–1836. Itävaltalainen näyttelijä, näytelmäkirjailija ja runoilija.
1800–1885. Saksalainen maalari, taidehistorioitsija ja runoilija.
Ehrström, Karl Gustaf
1822–1886. Filosofian kandidaatti 1846, oikeustieteen kandidaatti 1852, varatuomari 1853, oikeustieteen lisensiaatti 1854. Helsingin maistraatissa vuodesta 1853, notaari 1855. Oikeustieteellisen tiedekunnan kuraattori 1855. Helsingin yliopiston konsistorin notaari 1856. Oikeustieteen tohtori 1860. Rikoslainopin ja oikeushistorian professori 1860. Senaatin oikeusosaston senaattori 1877–86, Suomen asiain komitean jäsen 1880–82. Prokuraattori 1886. Valtiopäivillä 1872 ja 1877–78 pappissäädyn edustajana. Erik Gustaf E:n poika.
1707–1777. Ranskalainen kirjailija.
1559–1619. Italialainen maalari. Annibale C:n serkku.
Synt. 1823. Carl Johan B:n sisar.
1835–1918. Saksalainen muusikko ja säveltäjä Helsingissä.
1800–1849. Ruotsalais-juutalainen lääkäri Uddevallassa.
n. 1266–1337. Italialainen maalari ja arkkitehti.
1713–1768. Englantilainen kirjailija.
1821–1874. Kuopion tyttökoulun perustajia 1846.
1836–1914. Rautatievirkamies, Rautatiehallituksen kamreeri 1897. Suomentaja.
Syntynyt 1795. Opiskelijaksi Turkuun 1814, keskeytti opiskelut ja muutti Saksaan 1817.
1813–1895. Liikemies Raahessa, raatimies.
– ks. Tandefelt.
1557–1622. Italialainen maalari, Jacopo Bassanon poika.
1724–1790. Saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija.
1694–1773. Chesterfieldin herttua ja Irlannin varakuningas. Brittiläinen poliitikko ja kirjailija.
Molbech, Christian Knud Fredrik
1821–1888. Tanskalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja kirjallisuuskriitikko. Tanskan kielen professori Kielissä 1853–1864.
1807–1882. Italialainen tasavaltalainen, Italian kansallissankari, vapaustaistelija. Pakeni 1830-lu­vulla Italiasta ja osallistui mm. vapaussotiin Etelä-Amerikassa. Palasi Italiaan 1848. Sardinian sodassa Itävaltaa vastaan 1859 alppijääkärijoukon päällikkö. Sisilian diktaattori 1860. Taisteli sen jälkeenkin Italian yhdistymisen puolesta.
1664–1718. Italia­lainen filosofi ja oikeusoppinut.
n. 1729–1790. Englan­tilainen pappi ja kirjailija.
1547–1616. Espanjalainen kirjailija.
Syntynyt 1806. Tullinhoitaja Torniossa 1840-luvulla.
1776–1866. Apteekkari Johan N:n puoliso. Johan Jakob N:n äiti.
1793–1859. Irlantilainen matemaatikko.
1784–1862. Saksalainen kirjailija.
1786–1846. Merikapteeni ja kauppias Uudessakaarlepyyssä.
Synt. 1815. Kruununvouti Oulun läänin Salon kihlakunnassa 1860-luvulla.
1796–1849. Upsalan yliopiston teoreettisen filosofian professori 1836–49, yliopiston rehtori.
1812–1892. Ranskalainen amiraali ja merihistorioitsija.
Jurien de la Gravière, Jean Pierre Edmond
1812–1894. Mårten Johan L:n puoliso vuodesta 1835.
1827–1902. Britannian ulkoministeriön alivaltiosihteeri 1874–1880 ja 1885–1886. Madrasin kuvernööri 1886–90.
n. 626–586 eKr. Korintin tyranni, yksi Kreikan seitsemästä vii­saasta.
1797–1871. Ruotsalainen upseeri. Everstiluutnantti 1848. Upseerioppilaitoksen johtaja Tukholmassa 1831–56. Eversti 1856, Topografisen osaston päällikkö. Svenska Tidningen -lehden päätoimittaja 1856–59. Kenraalimajuri 1862.
1545–1568. Espanjan prinssi, kuningas Filip II:n vanhin lapsi.
1550–1610. Espanjalainen jesuiitta ja kirjailija.
1847–1916. Oikeustutkinto 1869, varatuomari 1872. Vaasan pormestari. Sittemmin kihlakunnan tuomari.
Rabbe, Frans Johan
1801–1879. Lääketieteen tohtori 1832. Lääkintäylihallituksen kamreeri 1834–68. Asessori 1840. Hovioikeudenneuvos 1868, kamarineuvos 1872. Suomalaisen Kirjallisuuden seuran perustajia, Suomen lääkäriseuran perustajia.
1816–1892. Norjalainen poliitikko, lakimies. Stortingetin jäsen 1851–84 ja 1892. Puhemies 1871–84, pääministeri 1884–89.
1820–1906. Varatuomari 1847. Senaatin yleisen kanslian ja oikeusosaston protokollasihteeri 1861. Esittelijäsihteeri 1867–81. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1863–1891.
1822–1872. Varatuomari 1846. Suomen Pankin johtokunnan sihteeri 1853, johtokunnan jäsen 1858. Yhdyspankin toimeenpaneva johtaja 1865. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1867.
1840–1914. Tilanomistaja Elimäellä 1861–83. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
1745–1803. Saksalainen maantieteilijä ja historioitsija. Historian professori Hallessa. Työskenteli Johann Georg Adam Forsterin kanssa.
Synt. 1832. Kemin kihlakunnan kruununvouti Johan Constantin W:n tytär.
1809–1891. Saksalainen näyttelijä.
Roomalainen historioitsija ja virkamies.
1635–1681. Alankomaalainen maalari.
1771–1843. Filosofian kandidaatti 1792. Maanviljelijä, Ilmajoen Maamies-seuran perustajia 1803, maanviljelyn uudistaja.
1829–1895. Pukutehtailija Helsingissä vuodesta 1872.
1801–1882. Ruotsalainen upseeri, erosi armeijasta 1825 ja osallistui Kreikan vapaussotaan.
1767–1812. Ruotsalainen filosofi. Teoreettisen filosofian professori Upsalassa 1809–.
1828–1864. Rudolf Theodor Lagin puoliso, Gustaf Mauritz Schmidtin tytär.
Köyliöläinen varakas talonpoika, joka perimätiedon mukaan surmasi piispa Henrikin n. 1158.
1830–1865. Liikemies, kirjoitti kansantaloustieteellisiä kirjoja. Yhdyspankin ensimmäinen johtaja. Kauppaneuvos Henrik B:n poika.
Syntynyt 1824. Ruotsalainen kauppaneuvos. Filosofian tohtori, oppikirjojejn kirjoittaja, kääntäjä.
1819–1888. Ruotsin armeijan luutnantti 1842, Suomen kansalainen 1844. Omisti Westankärrin tilan Kemiössä. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1863 ja 1877–78.
1778–1835. Saksalainen orientalisti ja tutkimusmatkailija. Itämaisten kielten opettaja ja tutkija Pietarin akatemiassa 1804, professori Pariisissa 1816.
n. 520–446 eKr. Kreikkalainen runoilija.
1802–1875. Lappajärven kappalainen 1842–1875.
1811–1888. Apteekkari Kristiinankaupungissa.
1794–1855. Kielitieteilijä ja etnologi. Akateemikko Pietarissa.
Talonomistaja Ristiinassa.
Syntynyt 1821. Eva Wilhelmina Ingmanin sisar.
1818–1868. Kappalainen Pirkkalassa, Kiikoisissa ja Suoniemellä. Snellmanin serkku.
n. 570–500 eKr. Kreikkalainen filosofi ja matemaatikko.
1451–1504. Kastilian ja Leonin kuningatar 1474–1504. Puoliso vuodesta 1569 kuningas Ferdinand II.
Kuoli 1731. Flaamilainen kauppias ja uskonnollinen kirjailija ja kustantaja.
1816–1854. Varatuomari 1845. Kuopion pormestari 1847.
Synt. 1827. Ferdinand A:n puoliso vuodesta 1848.
Alfthan, Adèle Charlotta (o. s. Kuhlström)
1779–1848. Ruotsalainen kemisti, vapaaherra. Ruotsin Akatemian jäsen vuodesta 1837.
1782–1871. Ruotsalainen kreivi, maanviljelijä ja bibliofiili.
Creutz, Carl Magnus
1821–1893. Kreivi ja tilanomistaja. Filosofian kandidaatti 1846, tohtori 1850. Turun ja Porin läänin kuvernööri 1864–89. Aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1863–64 ja 1867.
Georg Zakarias 1830–1903. Fennomaanijohtaja. Filosofian kandidaatti 1853, tohtori 1860. Toimitti 1863 A. Meurmanin ja veljensä J. Forsmanin kanssa nuorsuomalaisten Helsingin Uutisia -lehteä.
Yrjö‑Koskinen (synt. Forsman), Yrjö Sakari
1754–1824. Saksalainen juristi.
1820–1856. Postihallituksen kopisti 1853, sittemmin vt. Postinhoitaja Torniossa.
1793–1843. Ranskalainen kirjailija.
Östen Sursillin tytär. Puoliso Petter Arctophilacius (Pekka Matinmikko/Mattila), Kalajoen kirkkoherra.
1795–1875. Utsjoen kirkkoherra 1819, Lappajärven kirkkoherra 1833. Rovasti 1842. Julkaisi Lappia koskevia tieteellisiä tutkimuksia.
1821–1864. Sofia Margareta von K:n tytär.
1709–1762. Venäjän keisarinna vuodesta 1741.
1819–1860. Karl Mårten K:n puoliso vuodesta 1847.
1841–1921. Montenegron ruhtinas 1860, kuningas 1910–18. Turkin vastaisessa liitossa Turkin sodassa 1877–78.
1613–1680. Ranskalainen kirjailija, herttua ja prinssi.
1840–1914. Johan Jakob N:n poika. Filosofian maisteri 1873. Kirjailija ja taidehistorian tutkija.
1813–1885. Sveitsiläinen protestanttinen teologi. Teologian professori Baselissa 1849, Heidelbergissä 1851.
1806–1874. Opiskelijaksi 1825. Myöh. Vaasan hovioikeuden asessori.
1809–1833. Opiskelija, Johan Alexander S:n veli.
1771–1824. Everstiluutnantti 1814. Suomen sodassa 1808–09 mm. Sandelsin prikaatin adjutantti. Muutti Ruotsiin.
1799–1875. Saksalainen astronomi, professori Helsingin yliopistossa 1828–1837, professori Bonnin observatoriossa 1837–.
1802–1875. Ruotsalainen lääkäri. Danvikin sairaalan ylilääkäri 1847–62, lääkintöneuvos 1858–74.
1715–1771. Ranskalainen filosofi.
1778–1841. Saksalainen klassisen kirjallisuuden professori Landshutissa 1805 ja Münchenissä 1826.
1814–1853. Johan Jakob N:n sisar.
1806–1849. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1832. Lääketieteen kandidaatti 1835, lisensiaatti 1838 ja tohtori 1840. Piirilääkäri Viipurin läänissä vuodesta 1840.
Saelan, Anders Olivier
1818–1874. Filosofian maisteri 1847. Helsingin teknisen opiston johtaja vuodesta 1848.
1816–1875. Ranskalainen diplomaatti ja kirjailija.
La Guéronnière, Louis Étienne Arthur Dubreuil‑Hélion, vicomte de
1812–1864. Ruotsalainen upseeri. Luutnantti 1845 ja kapteeni 1853.
1812–1883. Kauppias ja laivanvarustaja Oulussa.
Saksalainen maalari, työskenteli Kölnissä 1630- ja 40-luvulla.
1826–1880. Teologinen tutkinto 1846. Pappi Kemin maaseurakunnassa 1860. Sievin kappalainen 1863–66. Käänsi Horatiusta suomeksi ja ruotsiksi.
1797–1840. Klassisen filologian professori Göttingenissä 1823, muinaiskreikan tutkija.
1817–1889. Teologinen tutkinto 1845. Kuopion tyttökoulun opettaja.
1818–1893. Opettaja Kuopion tyttökoulussa 1846.
1833–1859. Historian ja filosofian kandidaatti 1853, lisensiaatti 1856 ja tohtori 1857. Estetiikantutkija.
1803–1862. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamarikirjuri 1835, apukamreeri 1843–51. Testamenttasi omaisuutensa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle.
1736–1815. Saksalainen teologi.
1825–1899. Tukkukauppias Tukholmassa, asui myöhemmin Göteborgissa.
n. 1756–1787. Italialainen tiedenainen, joka väitteli 14-vuotiaana filosofiassa, oikeustieteen tohtori 20-vuotiaana. Kunniatohtori Paviassa.
1633–1701. Englannin kuningas 1685–1688.
1792–1860. Kemian ja farmasian professori Tübingenissä.
1716–1779. Kasvi- ja luonnontieteilijä, Carl von Linnén oppilas. Ensimmäinen taloustieteen professori Turun akatemiassa 1747–79. Pappisvihkimys 1757, teologian tohtori Lundin yliopistossa 1768.
n. 1535–1597. Suomalaissyntyinen sotilas. Ylipäällikkö Suomessa 1561, amiraali 1564. Valtakunnan yliamiraali 1588, laamanni 1590. Ylipäällikkö sodassa Venäjää vastaan 1591. Suomen ja Viron ylin käskynhaltija 1591–97. Valtakunnanmarski. Toimi päällikkönä nuijasodassa 1596.
Fleming, Klaus Eerikinpoika (Claes Eriksson)
1757–1815. Ruotsalainen kenraali, päällikkö Suomen sodassa 1808–09. Valtioneuvos 1810, kreivi 1814. Tilanomistaja.
1824–1884. Ruot­salainen arkistonhoitaja ja kustantaja.
Schauman, Josef August
1826–1896. Filosofian maisteri 1850. Lehtimies. Morgonbladetin 1853–55, Papperslyktanin 1859–60 ja Helsingfors Tidningarin 1861–63 ja Hufvudstadsbladetin 1864–85 toimittaja. Suomalaisen Kir­jallisuuden Seuran rahavarainhoitaja 1851–56.
1741–1790. Itävallan keisari.
1518–1594. Italialainen maalari.
1770–1845. Venäjän valtiovarainministeri 1823–44.
1815–1884. Saksalainen runoilija.
1827–1892. Venäjän suuriruhtinas. Nikolai I:n poika. Suuramiraali 1855. Käskynhaltija Puolassa 1862–63. Venäjän valtakun­nanneuvoston puheenjohtaja 1865. Karkotettiin Pietarista 1881–83.
1718–1763. Ruotsalainen runoilija.
1834–1890. Venäläinen kenraaliluutnantti. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
Kirvesmiehen kisälli Helsingissä. Avioitui senaatin plenumin luvalla veljensä entisen vaimon kanssa 1863.
1827–1904. Amerikkalainen kirjailija, asianajaja Philadephiassa. Snellman käänsi hänen teoksensa ruotsiksi.
1731–1785. Suomalaista syntyperää oleva ruotsalainen valtiomies ja runoilija.
1801. Torppari Jääsken pitäjässä. Tuomittiin kuolemaan neljän lapsensa surmaamisesta 1853, tuomio muunnettiin pakkotyöksi Siperiassa.
1815–1886. Laivanvarustaja ja kauppias Uudessakaarlepyyssä.
1786–1851. Tanskalainen tehtailija, taloushistorioitsija.
1809–1862. Ruotsalainen pappi ja pedagogi. Julkaisi 1849–53 kansakouluopettajien aikakauslehteä.
1799–1890. Katolinen teologi ja historioitsija.
von 1796–1846. Filosofian tohtori 1823, pappisvihkimys 1839. Opettaja ja sensori Kuopiossa.
– ks. Snellman.
1788–1854. Filosofian maisteri 1810, pappistutkinto 1822. Oulun triviaalikoulun kollega superieur 1819, koulun rehtori 1825–39. Kokkolan kirkkoherra 1838. Toimitti Oulun Wiikko-Sanomia 1829–31, päätoimittaja 1831–34 ja 1836–37.
1630–1699. Englantilainen liikemies, Itä-Intian kauppakomppanian johtaja. Kirjoitti taloustieteellisiä kirjoja.
1605–1654. Italialais-ranskalainen kirjailija.
1823–1881. Ruotsalainen pedagogi. Filosofian tohtori Upsalassa 1851. Lehtori ja rehtori Tukholmassa.
n. 1500–1550. Saksalainen maalari ja graafikko.
1851–1921. Snellmanin sisarenpoika. Sittemmin liikemies ja tehtailija.
1803–1891. Ruotsalainen ylijahtimestari 1839. Organisoimassa Suomen metsänhoitoa 1849–51. Ruotsin metsäviraston päällikkö 1855, myöh. metsäinstituutin johtaja.
1782–1848. Luonnonhistorian ja lääketieteen professori.
Kuoli 1653. Upseeri ja virkamis. Everstiluutnantti 1623. Narvan käskynhaltija 1633. Uudenmaan ja Hämeen läänin maa­herra 1634–37. Turun hovioikeuden varapresidentti 1650.
syntynyt Ruotsissa 1788. Carl Johan G:n puoliso.
1828–1878. Carl Christian S:n puoliso vuodesta 1848.
1609–1640. Saksalainen runoilija.
kuoli 1841. Kreikkalainen vapaustaistelija. Georgios K:n veli.
1772–1825. Ranskalainen kirjailija ja kielitieteilijä.
1676–1745. Brittiläinen valtiomies, whig-johtaja 1721–42.
1810–1865. Ranskalainen paroni, kirjailija ja sota­kirjailija.
1842–1891. Varatuomari 1872. Varalääninkamreeri Kuopiossa 1876. Tullinhoitaja Kuopiossa 1882.
1789–1859. Senaatin talousosaston jäsen 1833–59, kansliatoimituskunnan pääl­likkö 1833, sotilastoimituskunnan pääl­likkö 1834, kirkollistoimituskunnan päällikkö 1840–41. Todellinen valtioneu­vos 1841.
1823–1868. Urkuri ja kieltenopettaja.
1794–1878. Saksalainen lääkäri. Professori Berliinissä 1832–.
Looström, Karl Robert
1811–1889. Ruotsalainen kirjakauppias ja kustantaja. Kustansi Snellmanin kaunokirjalliset teokset.
1643–1707. Saksa­lainen juristi.
1744–1807. Astronomi ja matemaatikko Berliinissä. Jean Bernoullin veljenpoika.
Ranin, Gustaf Emanuel
1825–1896. Kuopiolainen kauppaneuvos.
Oulun läänin lääninagronomi.
1794–1866. Saksalainen oikeusoppinut. Kirkko-oikeuden professori Tübingenissä 1844.
n. 430–355 eKr. Kreikkalainen kirjailija ja sotapäällikkö. Sokrateen kannattaja.
1774–1861. Ruotsalainen maalari.
Sederholm, Erik Gabriel
1833–1894. Fyysis-matemaattisten aineiden mais­teri 1857. Opiskeli Tharandtin metsä­akatemiassa, metsänhoitaja 1859.
1763–1803. Ranskalainen teosofi ja mystikko.
1794–1877. Varatuomari, tuomari Sortavalan ja Savon tuomiokunnissa 1832-.
Östen Sursillin tytär. Puoliso Isonkyrön nimismies Petter Gumse.
1808–1850. Saksalainen lääkäri ja runoilija.
1778–1854. Pappisvihkimys 1799. Opettaja Oulussa 1813. Muhoksen kirkkoherra 1822, rovasti 1834. Koulutarkastaja 1839–47.
”Bark & Warburg” konepajan toinen omistaja Göteborgissa 1860-luvulla.
Knorring (o. s. Zelow), Sofia Margareta von
1797–1848. Vapaaherratar. Ruotsalainen kirjailija.
1800–1864. Ranskalainen diplomaatti ja historioitsija.
1803–1871. Ranskalainen kielitieteilijä. Kehitti nk. Robertson-metodin kieltenopetukseen. Nimimerkki T. Robertson.
Lafforgue‑Robertson, Pierre Charles Théodore
1800–1874. Amerikkalainen liikemies, varusti 1850 de Havenin retkikunnan etsimään John Frankliniä.
1814–1884. Ranskalainen kirjailija.
1784–1846. Saksalainen astronomi.
1775–1854. Tšekkiläinen lääkäri ja kansanvalistaja. Lääketieteen professori Prahassa 1811. Yliopistonrehtori.
1757–1808. Ranskalainen lääkäri, filosofi ja valtiomies. Lääketieteen professori Pariisissa 1794, akateemikko 1795.
1723–1776. Lakitieteen tohtori Upsalassa 1752. Turun hovioikeuden asessori 1758, hovioikeudenneuvos 1760. Etelä-Suomen laamanni 1767.
Snellman, Johanna Lovisa ”Jeanette” (o. s. Wennberg)
1828–1857. Snellmanin puoliso vuodesta 1845.
n. 400–314 eKr. Kreikkalainen filosofi. Platonin akatemian johtaja 339–314.
1822–1876. Kuopion tyttökoulun opettaja 1846.
1772–1843. Ruotsalainen näyttelijä.
1528–1588. Italialainen maalari.
1803–1875. Saksalainen orientalisti. Filo­lo­gian (1827–35) ja itämaisten kielten (1835–37) professori Göttingenissä. Filo­logian (1838–41) ja teologian (1841­–48) professori Tübingenissä. Val­tiopäiväedustaja Preussissa.
1748–1820. Ruotsalainen luonnontutkija ja tutkimusmatkailija. Osallistui James Coo­kin toiseen retkikuntaan Etelämerelle 1773–75.
n. 1475–1555/56. Alankomaalainen maalari.
1584–1652. Saksalainen reformoitu teologi. Lukion opettaja Anhaltissa.
1807–1889. Saksalainen kansantaloustieteen professori Greifswaldissa 1843, valtiotieteellis-taloudellisen akatemian johtaja Eldenassa. Kansalliskokouksen jäsen.
Bonesanan markiisi. Italialainen oikeusoppinut ja kansantaloustieteilijä.
n. 1768–1834. Amerikkalaisten shawnee-intiaanien uskonnollinen profeetta. Veljensä Tecumsehin kilpailija.
1801–1858. Filosofian maisteri 1827, pappisvihkimys 1836.
1800–1883. Eversti 1833. Vaasan läänin kuvernööri 1837–45. Senaatin talousosaston jäsen, senaattori 1845–70. Salaneuvos 1862, vapaaherra 1870. Aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1863–64 ja 1867.
1795–1882. Ruotsalainen virkamies. Valtioneuvos, kirkollisasiaindepartementin päällikkö 1844–48. Maaherra 1849–63.
1828–1891. Lääketieteen kandidaatti 1855, lisensiaatti 1861. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1863. Piirilääkäri Kalajoen piirissä 1862.
1759–1827. Saksalainen valtiotieteellinen ja filo­sofinen kirjailija.
1799–1875. Valtiotieteen professori Tübingenissä 1824–45. Ylikirjastonhoitaja 1836. Professori Heidelbergissä 1847.
1401–1428. Italialainen maalari.
Masaccio (Tommaso di ser Giovanni di Mone)
Snellmanin renki Kuopiossa 1844.
1824–1888. Kauppias Oulussa. Kaupungin kassanhoitaja 1866. Mathias Alexander C:n veli.
1789–1875. Saksalainen protestanttiteologi, professori Bonnissa vuodesta 1818.
n. 1820–1889. Oopperalaulaja Leipzigissä.
1809–1835. Ranskalainen kirjailija.
1790–1856. Italialainen sirkustaiteilija ja seurueen johtaja.
1799–1863. Tehtailija Varkaudessa. Snellmanin ulkomaanmatkan rahoittaja ja kanssamatkustaja 1847.
1774–1833. Ruotsalainen piispa, runoilija.
1787–1852. Tanskalainen kasvitieteilijä. Kasvitieteen professori Kööpenhaminassa 1821. Kasvitieteellisen puutarhan johtaja 1841. Kasvimaantieteen perustajia.
Stenbäck, Carl Fredrik
1809–1840. Carl August S:n puoliso. Snellmanin käly.
Snellman, (o. s. Herlin), Sofia Albertina
247/6–183 f.Kr. Sotapäällikkö ja valtiomies Karthagossa.
1790–1871. Espanjalainen valtiomies. Pääministeri 1846, lähettiläs Pariisissa 1863.
1776–1841. Saksalainen filosofi ja pedagogi. Professori Köningsbergissä 1809–33 ja Göttingenissä 1833–41.
1799–1839. Ruotsalainen eläintieteilijä. Tukholman luonnontieteellisen museon intendentti 1831. Professorinarvo.
1805–1893. Sveitsiläinen kirjailija, poliitikko ja kustantaja. Mineralogian professori Zürichissä.
1714–1789. Ranskalainen maalari.
1823–1883. Tuomarintutkinto 1850. Ilomantsin tuomiokunnan kihlakunnan­tuomari 1865.
1779–1859. Maantieteen professori Berliinissä 1820–.
1825–1892. Synnytysopin professori Helsingin yliopistossa 1870–88. Valtioneuvos 1888. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
1535–1621. Ruotsin kuningatar. Kustaa I Vaasan puoliso vuodesta 1552.
1777–1852. Ranskalainen maalari.
1694–1746. Brit­tiläinen filosofi. Moraalifilosofian pro­fessori Glasgow’ssa 1730.
1816–1905. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Opettaja 1844. Kuopion lukion rehtori 1851–61. Toimi sensorina Kuopiossa.
Kuoli 1795. Baijerilainen jesuiitta.
1796–1867. Juristi Münchenissä. Perusti 1841 eläinsuojeluyhdistyksen.
1823–1874. Liikemies ja tehtailija Helsingissä. Töölön sokeritehtaan omistaja, Helsingin kaasulaitoksen perustajia 1860. Laivanvarustaja. Kunnallispoliitikko, valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1810–1893. Suomen kielen ja kirjallisuuden uudistaja. Filosofian kandidaatti 1836. Lääketieteen kandidaatti 1836, tohtori 1840. Piirilääkäri Jyväskylässä 1839–. Käytti kirjailijanimeä Volmari Kilpinen.
1789–1869. Saksalainen maalari.
1771–1855. Nauvon kirkkoherra 1812–55.
1766–1849. Baijerilainen diplomaatti ja poliitikko.
Rechberg und Rothenlöwen, Aloys Franz von
1806–1873. Ruotsalainen leksikografi.
1777–1843. Kauppaneuvos, liikemies ja laivanvarustaja Vaasassa.
Synt. 1825. Carl Gustaf Ottelinin tytär. Puoliso vuodesta 1845 Bror Ernst Hannibal S.
1796–1859. Amerikkalainen historioitsija.
n. 1465–1519. Saksalainen anekauppias, dominikaanimunkki ja inkvisiittori, Lutherin kiistakumppani.
1503–1540. Italialainen maalari ja piirtäjä. Girolamo Mazzola-Bedolin serkku.
1488/90–1576. Italialainen maalari.
n. 1648–1713. Kornetti 1677.
1803–1875. Protestanttinen teologi ja kirjailija. Pappi Hallessa.
1801–1846. Teologian professori Giessenissä 1841.
1820–1875. Kauppias ja teollisuusmies Vaasassa. Kauppaneuvos 1864.
1819–1847. Saksalainen sotilas, runoilija.
1742–1786. Ruotsalainen kemisti ja apteekkari.
1793–1871. Ranskalainen kirjailija.
Milanon La Scalan laulaja.
1845–1906. Merimies. Majakanvartija Porkkalassa. Isidor Eskil Henrik T:n veli.
Aldegrever, Heinrich (Heinrich Tippenmecker)
1773–1847. Tšekkiläinen kirjailija, filologi, kansanvalistaja ja kirjakielen kehittäjä. Antonín J:n veli.
1795–1870. Ruotsalainen teologi ja kirkkohistorioitsija. Ruotsin arkkipiispa vuodesta 1855.
1783–1869. Hans Johan K:n puoliso, Johan K:n äiti.
Kjemmer, Brita Catharina (o. s. Kyntzell)
1821–1847. Opettajana Kuopiossa 1846.
1813–1873. Skotlantilainen lähetyssaarnaaja ja tutkimusmatkailija, lääkäri. Yksi merkittävimmistä eurooppalaisista Afrikan-tutkijoista.
Synt. 1821. Ilomantsin kihlakunnan kruununvouti 1867.
Käänsi 1726 Lockea ruotsiksi.
1794–1862. Kaupunginlääkäri Kristiinankaupungissa 1826–33, Pietarsaaressa 1833–39. Myöhemmin Pietarsaaren maalaiskunnassa ja Kokkolassa.
1814–1881. Kauppias Raahessa.
1768–1844. Thomas C:n ensimmäinen vaimo.
Calén, Katarina Elisabeth (o. s. Svedin)
Kuollut 1891. Viipurilainen kauppaneuvos ja tukkukaup­pias. Sahanomistaja Joensuussa.
1810–1876. Saksalainen esteetikko ja runoilija. Nimimerkki Richard Morning.
1425/30–1516. Venetsialainen maalari.
1789–1863. Italialainen kenraali ja tutkimusmatkailija.
1774–1852. Saksalainen astronomi, lääkäri ja luonnontieteilijä. Astronomian professori Münchenissä 1825.
1819–1906. Saksalainen roomalaisen oikeuden tut­kija. Siviilioikeuden professori Baselissa 1846, Rostockissa 1847 ja Jenassa 1853.
n. 550–480 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1799–1861. Teologi, Hegelin filosofian kannattaja.
1792–1848. Englantilainen kirjailija.
1755–1794. Ranskalainen kirjailija.
1781–1867. Suomen asiain komitean jäsen 1811. Viipurin läänin maaherra 1816. Senaatin talousosaston jäsen 1820–22, prokuraattori 1822–54. Valtioneuvos 1812, aateloitu 1816, salaneuvos 1832, vapaaherra 1854.
1516–1573. Saksalainen maalari.
1218–1291. Habsburgin kreivi. Saksan kuningas 1273.
1806–1873. Filosofian kandidaatti 1831, pappistutkinto 1838.
1797–1866. Filosofian professori Upsalassa vuodesta 1840.
1851–1883. Filosofian kandidaatti 1873. Oikeustieteen kandidaatti 1879. Turun hovioikeuden auskultantti 1879. Helsing­fors Dagblad -lehden toimittaja 1872, päätoimittaja 1882. Asevelvollisuuskomitean sihteeri valtiopäivillä 1877–78. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja 1882. Mathias Alexander C:n poika.
1816–1901. Ruotsalainen lääkäri ja kääntäjä.
1814–1894. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1832, filosofian maisteri 1840.
1723–1799. Tykistön everstiluutnantti 1792. Waxholman linnoituksen komentaja. Johan Albrecht E:n isä.
1820–1893. Ruotsalainen kasvitieteilijä, Riks­museetin konservaattori 1855–89.
1494–1576. Saksalainen laulaja ja runoilija.
1761–1812. Filosofian professori Jenassa 1793.
1832–1911. Saksalaissyntyinen graa­fikko. Muutti 1862 Helsinkiin.
1799–1878. Ruotsalainen kirjailijatar.
1766–1837. Saksalainen protestanttinen teologi. Kasvatustieteen ja teologian professori Heidelbergissä 1804.
1805–1856. Helsingin lyseon opettaja. Lauantaiseuran jäsen.
1621–1675. Hol­lantilainen maalari ja etsaaja.
1805–1852. Ranskalainen kansantaloustieteilijä.
1796–1857. Kauppaneuvos, kauppias ja laivanvarustaja Kokkolassa.
1810–1838. Ranskalainen runoilija.
Moreau, Hégésippe (Pierre Jacques Roulliot)
1816–1899. Ruotsalainen filosofi. Filosofian tohtori 1839. Teoreettisen filosofian professori 1850–85. Valtiopäiväedustaja 1862–79.
1483–1520. Italialainen maalari ja arkkitehti.
1827–1885. Venäläinen eversti, osallistui Turkin sotaan 1877–78. Kenraalimajuri 1884.
1835–1912. Historian ja filosofian maisteri 1864. Pedagogian kandidaatti 1866. Suomen kielen opettaja Helsingin ruotsalaisessa normaalikoulussa 1874–1902.
1766–1819. Saksalainen filosofi. Logiikan professori Berliinissä vuodesta 1789.
Kiesewetter, Johann Gottfried Karl Christian
1849–1933. Venäläinen teollisuusmies. Tuki Siperian tutkimusta, rahoitti mm. Nordenskiöldin matkoja 1870-luvulla.
1817–1861. Suomalainen upseeri, kapteeni 1856. Julkaisi runoja nimimerkillä ”**”.
1804–1886. Tanskalainen filologi ja valtiomies, latinan kielen professori Kööpenhaminassa 1829–48 ja kirjastonhoitaja 1832–48.
Arwidsson, Adolf Ivar
1791–1858. Historioitsija, kirjailija. Dosentti Turun Akatemiassa, siirtyi erottamisensa jälkeen Ruotsiin. Tukholman kuninkaallisen kirjaston hoitaja 1843.
1695–1770. Ruotsalainen valtiomies. Kansliapresidentti 1747–52. Turun akatemian kansleri 1745–61.
1813–1857. Ruotsalainen kirjailija. Hovioikeuden tutkinto 1835. Frejan (1836–38) ja Aftonbladetin (1846–56) avustaja.
1824–1879. Uusikaarlepyyläisen tilallisen poika, toimi välskärinä.
1828–1900. Ruotsalainen runoilija. Ruotsin kansallismueon amanuenssi ja intendentti 1866. Myöhemmin virkamies. Lehtiartikkeleita 1860-luvulla nimimerkillä F. S.
1688–1741. Ruotsin kuningatar 1719–1720.
1844–1868. Kauppias Oulussa. Herman Erik H:n poika.
1830–1895. Tuomarintutkinto ja suuri kameraalitutkinto 1852, senaatin valtiovaraintoimituskunnan virkamies. Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1865, puheenjohtaja 1866. Senaatin talousosaston senaattori 1870, valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkö 1871–82. Suomen asiain komitean jäsen 1882–88.
Haartman, Victor Georg Gustav Gabriel von
1820–1900. Ruotsalainen kirjankustantaja, toimi yhdessä veljensä Adolf B:n kanssa ja vuodesta 1856 omassa yrityksessään.
1836–1863. Helsingin yliopiston opiskelija.
1792–1850. Puolalainen kenraali, osallistui marraskuun kapinaan 1830.
1804–1857. Ranskalainen kirjailija.
1675–1729. Englantilainen filosofi ja teologi.
1728–1801. Historiantutkija. Historian ja käytännöllisen filosofian professori Turussa 1763–1801, rehtori.
Essen, Carl Gustaf von
1815–1895. Filosofian maisteri ja pappistutkinto 1840. Teologian tohtori 1854. Käytännöllisen teologian professori Helsingin yliopistossa 1867–75. Otto von E:n veli.
1792–1876. Pietarilainen lääkäri ja luonnontieteilijä. Eläintieteen professori Königsbergissä 1822.
von 1807–1881. Everstiluutnantti 1841, virkaero ja everstin arvo 1842. Kollegineuvos Venäjän valtiovarainministeriössä 1843. Valtioneuvos 1849. Tullipäällikkö 1852. Todellinen valtioneuvos 1858.
1779–1824. Saksalainen romaanikirjailija.
1831–1890. Kauppias Tammisaaressa, panimonomistaja. Tanskan 1856, Preussin (sittemmin Saksan) 1857, Ruotsin 1867 ja Alankomaiden 1870 varakonsuli. Ida Emilia Wennbergin puoliso 1867–71.
1838–1890. Kauppias ja tehtailija Uudessakaupungissa.
1804–1876. Ranskalainen historioitsija ja virkamies.
Oulun pormestari 1634. Anders T:n ja Margaretha Sursillin poika.
1812–1846. Ruotsalainen taidemaalari.
1748–1806. Venäläisen diplomaatin, ruhtinas Dimitri Aleksejevitj Golitsynin puoliso.
1743–1794. Ranskalainen kemisti ja keksijä.
1797–1874. Kauppias Torniossa. Ruotsin ja Norjan varakonsuli.
1847–1922. Pielisjärven kappalaisen Gregorius Aminoffin tytär. Vuodesta 1868 naimisissa Kuopiossa.
1750–1804. Amerikkalainen kveekari, Elizabeth Fryn ystävä.
Essen, Anna Christina von (o. s. Snellman)
1814–1895. Snellmanin sisar, ”Annu”, ”Annette”. Otto von E:n puoliso.
1813–1885. Italialainen oopperalaulaja.
1790–1842. Ranskalainen tutkimusmatkailija ja merenkulkija.
– ks. Adelsvärd
1813–1881. Filosofian maisteri 1840. Åbo Underrättelser -lehden toimittaja 1841–49. Pappisvihkimys 1856. Pohjan pitäjän kirkkoherra 1857–81. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja.
1788–1841. Baijerilainen poliitikko, hallintomies ja runoilija. Valtioneuvos ja sisäministeri 1828.
1736–1756. Skotlantilainen runoilija.
– ks. Erik Sjöberg.
1807–1880. Vapaaherra, kenraaliluutnantti. Viipurin läänin kuvernööri 1844–53. Senaatin talousosaston jäsen, kirkollistoimituskunnan päällikkö 1853–58, sotilastoimituskunnan päällikkö 1858–59. Venäjän hallitsevan senaatin jäsen 1861–. Helsingin yliopiston vt. varakansleri ja Koulutoimenylihallituksen ylijohtaja 1869–73. Vapautettiin virasta 1873, jonka jälkeen siirtyi ulkomaille.
1678–1751. Englantilainen valtiomies ja poliittinen kirjailija. Parlamentin alahuoneen jäsen 1701–1708. Sotaministeri 1704–1708, ulkoministeri 1710–1714. Pakolaisena Ranskassa 1715–1725.
1806–1866. Slovakialainen kirjailija.
Kauppias ja tehtailija Hämeenlinnassa 1860-luvulla. Kunnallisneuvos.
1811–1868. Saksalainen pedagogi ja matemaatikko.
1753–1821. Ranskalainen valtiofilosofi ja diplomaatti.
1761–1831. Pappisvihkimys 1783, teologian tohtori 1826. Paltamon ja Kajaanin kirkkoherra.
1826–1897. Tuomarintutkinto 1847, ylempi kameraalitutkinto 1852. Senaatin talousosaston protokollasihteeri 1862–67, esittelijäsihteeri. Valtiokonttorin ylijohtaja 1879–91. Valtioneuvos 1888.
1802–1884. Saksalainen reformistiteologi. Professori Zürichissä 1841– ja Bonnissa 1854–.
n. 100–44 e.Kr. Rooman tasavallan viimeinen imperaattori.
1806–1854. Saksalainen oopperalaulaja.
1805–1857. Leipuri ja kellarimestari (viinikauppias) Kuopiossa.
1499–1571. Sveitsiläinen maalari ja piirtäjä.
1839–1918. Turkkilainen sotamarsalkka 1873. 4. armeijakunnan päällikkö Turkin sodassa 1877–78. Turkin komissaari Egyptissä 1884–1908. Suurvisiiri 1912.
1779–1850. Tanskalainen runoilija.
Englantilainen insinööri ja upseeri, Afrikan-matkaaja.
1810–1883. Teologian kandidaatti 1836, lisensiaatti 1838 ja tohtori 1840, pappisvihkimys 1839. Raamatun selitysopin professori Helsingin yliopistossa 1842. Nurmijärven kirkkoherra 1843–46, Limingan kirkkoherra 1846–57. Kuopion tuomiorovasti 1857–83. Pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1863–64, 1867, 1872 ja 1877–78.
1761–1829. Saksalainen runoilija ja epigram­mikirjailija. Hovineuvos ja kirjastonhoitaja Stuttgartissa 1817.
synt. 1820. Ruotsalainen konserttilaulaja.
Kauppias Uudessa­kaarle­pyyssä.
1834–1899. Sveitsiläissyntyinen Helena Anderle. Tanssija Suomessa 1840–60-luvulla. Tanssinopettaja Helsingissä 1860–70-luvulla.
1823–1891. Württembergin kruununprinssi. Vuodesta 1864 kuningas Karl I.
eli 2. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen peripateettinen filosofi.
1794–1868. Saksalainen taidekirjailija.
1824–1898. Kapteeni 1853. Suomen postilaitoksen virkamies 1857. Majurin arvo 1861. Sanomalehtiekspeditööri Postijohto­kunnassa 1861. Postin­hoitaja Turussa 1880–1897.
1797–1856. Saksalainen runoilija.
1727–1784. Kurkijoen kirkkoherra 1758.
1779–1861. Preussin oikeusministeri 1842. lakitieteen professori Berliinissä 1810–.
1817–1909. Englantilainen diplomaatti. Lähettiläs Konstantinopolissa 1867–77, Wienissä 1877–84.
professori Tübingenissä, luonnonhistorioitsija.
1853–1873. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1873.
1823–1877. Ruotsalainen teologian tohtori 1868. Eksegetiikan professori 1864, dogmatiikan ja moraaliteologian professori 1865. Kirkkoherra 1876.
1824–1888. Ranskalainen protestanttinen teologi. Perusti 1850 liberaalin teologisen lehden Revue de théologie et de philosophie chrétien­ne. Homiletiikan ja filosofian professori Strasbourgissa 1864.
1833–1862. Luutnantti 1855. Uudenmaan ratsuväkipataljoonassa vuodesta 1856.
1800–1873. Kreivitär. Preussin Friedrich Wilhelm III:n puoliso 1824.
Kuollut 1497/98. Italialainen apotti ja tutkija.
Forstén, Gustaf Bernard Mortimer
1819–1904. Pappisvihkimys 1843, nimipastori 1849. Kirkkoherran sijainen Helsingissä 1855–64. Viipurin ruotsalais-suoma­laisen seurakunnan kirkkoherra 1864. Lääninrovasti 1879.
1806–1888. Itävaltalainen pianisti ja säveltäjä.
860–898. Ranskan kuningas 888–98. Robert le Fortin poika.
1795–1877. Seppämestari, sittemmin kauppias, raatimies ja laivanvarustaja Oulussa.
1801–1865. Brittiläinen napaseutututkija, vara-amiraali.
Donner, Otto
1835–1909. Filosofian kandidaatti 1861, lisensiaatti 1864, tohtori 1872. Vertailevan kielitieteen dosentti Helsingin yliopistossa 1870–75. Sanskriitin ja vertailevan kielitieteen ylimäär. henkilö­kohtainen professori 1875. Lehtimies, pankkivaltuusmies, valtiopäivillä pappissäädyn edustaja. Kirkollisasiaintoimituskunnan senaattori 1905–08.
1787–1864. Serbialainen kielitieteilijä ja kansanrunouden kerääjä.
1836–1857. Snellmanin veljentytär. Puoliso vuodesta 1856 Victor Wirzén.
1801–1862. Käytännöllisen teologian professori Upsalassa 1835–, ensimmäinen teologian professori ja tuomiorovasti 1852–. Valtiopäivämies.
1802–1866. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko.
1810–1832. Carl Georg M:n tytär, Snellmanin serkku.
1793–1874. Ruotsalainen kustantaja ja kirjailija.
1635–1705. Saksalainen pietistiteologi.
Kuollut 1546. Ruotsalainen laamanni ja ritari. Valtioneuvos 1523. Tutkintokäräjien pitäjä Suomessa 1545.
1836–1890. Filosofian maisteri 1857, lisensiaatti ja tohtori 1860. Latinan opettaja Jyväskylässä 1858, Helsingissä 1868, Hämeenlinnassa 1874, Helsingissä 1887. Valtiopäivillä 1877–78, 1882, 1885 pappissäädyn edustaja. Kirjoitti latinan oppikirjoja.
1698–1761. Porvoon piispa 1745.
1423–1483. Ranskan kuningas 1461–1483.
1795–1877. Saksalainen juristi ja poliitikko. Lakitieteen professori Bonnissa.
1652–1715. Ruotsalainen kielitieteilijä ja kirjailija.
1810–1852. Apulaisrehtori Visbyssä.
1759–1839. Saksalainen teologi, kirkkoneuvos.
1807–1876. Ruotsin kuningas Oskar I:n puoliso vuodesta 1823. Herttua Eugéne Beauharnaisin tytär. Tunnettu hyväntekeväisyydestään.
1564–1649. Ranskalainen jesuiitta ja kirjailija.
Kunin­kaallinen hovisaarnaaja Königsbergissä.
1157–1199. Englannin kuningas 1189–.
1803–1863. Virolainen pappi ja kielitieteilijä. Pappi Kuusalussa 1837, Hommiko-Harjumaan rovasti 1860.
Kuollut 1809. Erik J:n toinen puoliso vuodesta 1774.
1729–1797. Brittiläinen poliitikko, valtiotieteilijä, filosofi ja historioitsija.
Roomalainen kielitutkija 2. vuosisadalta jKr.
1785–1870. Paltamon kappalainen 1839.
– ks. Hannikainen.
1855–1922. Anton Fredrik A:n puoliso vuodesta 1875.
Almberg (vuodesta 1906 Jalava), Alma Sofia
1828–1896. Zacharias H:n tytär.
Haeggström, Maria Sophia Margareta (Fia, Phia)
1795–1886. Saksalainen historioitsija. Historian professori Berliinissä 1825–.
1813–1879. Ruotsalainen lääkäri ja lääketieteellinen kirjailija.
Synt. 1817/18. Sirkustirehtööri Pietarissa.
eli n. 500 e.Kr. Kreikkalainen runoilija.
1797–1863. Ranskalainen kreivi, runoilija.
1780–1847. Skottilainen pappi ja matemaatikko.
1784–1864. Ruotsalainen lakimies ja liberaali poliitikko.
J. V. Snellman 200 vuotta -hankkeen toimitussihteeri.
1796–1884. Bussilan kartanon omistaja Piikkiössä. Metsästäjä ja metsästyskirjailija.
1552–1605. Venäjän tsaari 1558–1605.
234–149 eKr. Roomalainen poliitikko ja kirjailija.
1755–1843. Saksalainen lääkäri, homeopatian puolestapuhuja ja edistäjä.
n. 1470–1528. Saksalainen maalari, arkitehti ja vesirakennusinsinööri.
1833–1896. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1857. Lehtimies vuodesta 1860. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja 1877–78, 1882, 1885 ja 1888.
1743–1819. Saksalainen kirjailija ja filosofi. Münchenin tiedeakatemian johtaja 1807–.
1790–1869. Ranskalainen runoilija ja historioitsija.
1807–1873. Württembergin prinssi Paulin tytär. Venäjän suuriruhtinatar, suuriruhtinas Mihail Pavlovitšin puoliso vuodesta 1824.
Helene (Hélène Charlotte Marie) Pavlovna
1817–1853. Filosofian kandidaatti 1841, maisteri 1844. Pappisvihkimys 1844. Yläalkeiskoulun opettaja Hämeenlinnassa 1845. Apulaisrehtori Turussa 1848–.
1704–1764. Lääkäri Göteborgissa 1745, Ruotsin tiedeakatemian jäsen. Lääketieteen professori Turussa 1748–64.
1622–1673. Ranskalainen näytelmäkirjailija ja runoilija.
1743–1805. Englantilainen pappi ja kirjailija.
1819–1899. Insinöörieversti 1856. Tie- ja vesikulkulaitosjohtokunnan insinöörikunnan päällikkö. Suunnitteli ja johti Helsinki–Hämeenlinna rautatielinjan rakentamista 1857–61. Kenraalimajuri 1861. Erosi 1863. Mäntsälän Linnaisten kartanon omistaja. Rautatieinsinööri 1868, Venäjän palvelukseen 1869. Todellinen valtioneuvos 1870, salaneuvos 1872, todellinen salaneuvos 1888.
1599–1658. Englannin protektori, sotapäällikkö.
Blanche, August Theodor
1811–1868. Ruotsalainen kirjailija, lehtimies ja poliitikko. Frejan päätoimittaja 1839–42.
1794–1852. Kauppias Kokkolassa.
1749–1809. Englantilainen kveekari, pankkiiri. Elizabeth Fryn isä.
1794–1872. Saksalainen maalari.
1819–1892. Everstiluutnantti. Vaasan läänin kuvernööri 1862–84.
1828–1896. Ruotsalainen lääkäri. Lääketieteen tohtori 1855, filosofian kunniatohtori 1877. Patologian, hygienian ja lääketieteenhistorian professori Upsalassa 1859. Prosektori 1877.
1787–1865. Venäläis-saksalainen historioitsija Puolassa 1831.
Synt. 1845. Lars Isak A:n poika.
1739–1804. Kansatieteilijä ja historiantutkija. Turun akatemian kirjastonhoitaja 1872–
1810–1897. Lukion johtaja Saksassa.
1805–1878. Sveitsiläinen kirjallisuuden tutkija.
1836–1908. Liikemies sekä peili- ja huonekalutehtailija Helsingissä 1873–1902. Valtiopäivillä 1882, 1885, 1888, 1894 ja 1897 porvarissäädyn edustaja.
1609–1670. Oikeusoppinut. Historian professori (1640), oikeustieteen (1647) Turun akatemiassa. Turun hovioikeuden asessori 1657.
497–406 e.Kr. Kreikkalainen näytelmäkirjailija.
1817–1878. Kustantaja ja lehtimies Turussa.
Rein, Karl Gabriel Thiodolf
1838–1919. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1860. Filosofian lisensiaatti 1867, tohtori 1869. Snellmanin oppilas. Filosofian dosentti Helsingin yliopistossa 1864–65, filosofian professori 1869. Vararehtori 1884–87, rehtori 1887–96. Vt. varakansleri 1896–1903, 1906–10. Valtiopäivillä 1872–1905 aatelissäädyn edustaja, perustuslaillisten suomenmielisten ryh­mässä. Valtiopäiväuudistuskomitean jäsen 1905. Todellinen valtioneuvos. Filosofisen yhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1873. Gabriel Reinin poika. Kirjoitti tunnetun Snellman-elämäkerran.
1803–1878. Saksalainen opettaja Eisenachin lu­kiossa 1829–.
1777–1840. Saksalainen luterilainen teologi.
1776–1817. Tšekkiläinen kirjailija, teologi ja kielitieteilijä.
Rautenkranz (Rautovský), Josef František
Roomalainen historioitsija ensimmäiseltä vuosisadalta.
William Makepeace 1811–1863. Englantilainen kirjailija.
1766–1832. Skotlantilainen fyysikko.
Tukholmalainen leski, Haeggströmien perhetuttava.
1828–1867. Brittiläinen meriupseeri. Luutnantti 1849, kapteeni 1858.
1854–1901. Serbian ruhtinas. Serbian kuningas 1882–89. Luopui kruunusta poikansa Aleksanterin hyväksi. Palasi Serbian tosiasialliseksi hallitsijaksi vuosiksi 1894–1900. Poistui maasta 1900.
Sigmund 1368–1437. Saksalais-roomalainen keisari
1845–1873. Filosofian kandidaatti 1871. Historiantutkija ja lehtimies.
1746–1826. Italialainen astronomi.
1771–1847. Major 1810. Päämaanmittauskonttorin ylijohtaja 1821–28. Mikkelin läänin vt. maaherra 1828–30 ja varsinainen 1830–37. Aateloitu nimellä Nordenheim 1833.
Nordenheim, (vuoteen 1833 Molander) Abraham Joakim
Snellman, Catharina Magdalena (o. s. Chydenius)
Lainlaatija Italiassa seitsemännellä vuosisadalla eKr.
1483–1539. Italialainen maalari.
Pordenone (Giovanni Antonio de' Sacchis)
1813–1860. Ruotsalainen kirjailija, löjtnant 1839–46.
1806–1873. Englantilainen filosofi ja kansantaloustieteilijä.
1758–1794. Ranskalainen vallankumouspoliitikko, koulutukseltaan lakimies.
Robespierre, Maximilien François Marie Isidore de
1814–1886. Ruotsalainen matemaatikko. Professori Upsalassa 1842–.
1759–1814. Saksalainen näytelmäkirjailija ja teatterimies.
1651–1715. Ranskalainen kirjailija ja teologi.
Fénelon, François de Salignac de la Mothe
1814–1847. Opiskelijaksi Helsingin yliopis­toon 1829. Myöh. kirjanpitäjä Kok­kolassa.
n. 1478/79–1546/1549. Saksalainen maalari ja kaivertaja.
1765–1815. Ranska­lainen kirjailija. Saksalaisen kirjalli­suuden ja filosofian tutkija, professori Göttingenissä 1811.
1818–1904. Ruotsalainen oopperalaulaja ja näyttelijä.
1798–1878. Italialainen kreivi, juristi ja historioitsija. Senaattori, Torinon akatemian presidentti 1864.
Kjemmer, Johan
1805–1833. Ylioppilas, opiskeli Pariisissa. Snellmanin lapsuuden ystävä.
1790–1872. Tanskalainen kirjailija. Skandinaavisten kielten ja kirjallisuuden professori Kielissä 1846, estetiikan professori Kööpenhaminassa 1851.
1802–1897. Venäläis-saksalainen oikeushistorioitsija, professori Tartossa 1831. Tallinnan pormestari 1842.
1791–1871. Ranskalainen runoilija. Käänsi ”Romeo ja Julian” 1839 ja ”Macbethin” 1844 ranskaksi.
1265–1321. Italialainen runoilija.
1823–1890. Tähtitieteen professori Upsalassa 1878.
1827–1892. Kauppias ja raatimies Kokkolassa.
venäläinen kenraali. Kahdeksannen rakuunarykmentin komentaja Turkin sodassa 1877–78.
1816–1890. Ruotsalainen litografi, vuodesta 1835 Helsingissä.
1794–1870. Ruotsalainen lääkäri, lehtimies ja liikemies. Julkaisi kaunokirjallisuutta ja matkakertomuksia, Kalmarin Barometern-lehden toimittaja 1841–51.
1739–1809. Saksalainen filosofi. Filosofian pro­fessori Hallessa 1778.
1826–1886. Brittiläinen meriupseeri. Luutnantti 1852, kontra-amiraali 1885.
1770–1847. Tšekkiläinen runoilija.
1816–1890. Saksalainen historiankirjoittaja.
1805–1844. Saksalainen kirjailija ja kriitikko.
1732–1818. Brittiläinen valtiomies. Bengalin kuvernööri 1772, Itä-Intian kenraalikuvernööri 1774–85.
1763–1834. Saksalainen koulumies ja filologi. Itämaisten kielten professori Jenassa 1794–1802.
1836–1911. Filosofian kandidaatti 1859. Ruotsin kielen ja kirjallisuuden ylimääräinen professori Helsingin yliopistossa 1878–1904. Svekomaanien johtohenkilöitä 1860–80-luvulla.
Ruotsalainen ritari 1314, kuningas Birgerin drotsi 1315 tai 1316. Teloitettiin 1318.
1755–1824. Ranskan kuningas 1814–1824.
1835–1864. Robert Valentin F:n poika.
1841–1907. Otto von E:n poika. Sittemmin maanviljelijä ja Kepon tilan omistaja Jepualla. Snellmanin sisarenpoika.
1794–1872. Ranskalainen fyysikko, professori Pariisissa.
1811–1869. Ruotsalainen kirjailija ja pappi. (Käytti kasvatti-isänsä nimeä Kiellmann vuodesta 1837.) 302
1620–1683. Hollantilainen maalari.
1825–1899. Saksalainen vapaaherra, salaneuvos. Oikeustieteen tohtori, kirjailija.
1807–1886. Jääsken tuomiokunnan tuomari 1844. Turun ja Porin läänin lääninsihteeri 1855. Senaatin oikeusosaston senaattori 1859–62. Vaasan hovioikeuden presidentti 1862. Aateloitu 1879.
1785–1871. Saksalainen ruhtinas, kirjailija.
Pückler-Muskau, Hermann Ludwig Heinrich von
1823–1899. Kunnallisneuvos, tilanomistaja. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edustaja 1867 ja 1877–78.
1831–1913. Ruotsalainen kreivi ja juristi. Oikeustieteen dosentti 1858 ja apulaisprofessori 1859 Upsalassa. Kunniatohtori 1868. Hallinto-oikeuden ja kansantaloustieteen professori Lundissa 1862–1903.
n. 396–335 eKr. Syrakusan tyranni 367–357 ja 347–344. Platonin ihailija.
Synt. 1831. Robert Valentin F:n tytär.
1824–1880. Helsingin lyseon opettaja 1853–54. Matematiikan vt. professori Helsingin yliopistossa 1855–56. Lisensiaatti 1855, tohtori 1857. Hämeenlinnan lukion rehtori 1866–69.
1783–1823. Suomalainen maalari.
1793–1854. Senaatin kamaritoimituskunnan kamariviskaali 1831–47.
1762–1792. Ruotsalainen kapteeni. Kuningas Kustaa III:n murhaaja, joka teloitettiin.
1800–1839. Tšekkiläinen kirjailija.
n. 100–160. Kreikkalainen luonnontieteilijä. Työskenteli Alexandriassa.
1809–1872. Kroatialainen nationalisti, kirjailija ja lehtimies. Panslavismin edistäjä.
1776–1847. Ranskalainen filosofi.
1775–1836. Saksalainen kartantekijä.
1803–1832. J. J. Tengströmin ensimmäinen puoliso. Arkkipiispa af Tengströmin tytär. Johan Robert Tengströmin äiti.
1814–1867. Ranskalainen näytelmäkirjailija.
1804–1878. Ranskalainen kirjailijatar, naimisissa paroni Dudevantin kanssa 1822–36.
Sand, George (Dupin, Amantine Lucie Aurore)
Decazesin ja de Glücksbergin herttua 1819–1886. Ranskalainen poliitikko. Lähettiläs Lontoossa 1873. Ranskan ulkoministeri 1873–77.
1821–1899. Käytännöllisen filosofian professori Lundissa 1856.
1795–1876. Saksalainen luonnontieteilijä, lääketieteen historian professori Berliinissä.
1590–1661. Flaamilainen maalari.
Agatha Emerentia Nervanderin sisar. Asui Johan Jakob Nervanderin taloudessa.
1799–1878. Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssi 1829–42. Filosofian maisteri 1832, osakunnan kuraattori. Pappistutkinto 1847. Opettaja Viipurissa 1841–55. Pielaveden kirkkoherra 1855–78.
1776–1848. Saksalainen protestanttinen teologi.
1807–1877. Ruotsalainen orientalisti ja arabialaisen numismatiikan asiantuntija. Itämaisen kirjallisuuden professori Lundissa 1847.
1788–1874. Saksalainen kielitieteilijä ja runoilija. Professori Breslaussa 1830.
Hoffmann, August Heinrich (Hoffmann von Fallersleben)
116–27 eKr. Roomalainen kirjailija ja tiedemies.
1743–1807. Saksalainen filologi ja filosofi. Pro­fessori Leipzigsissä. Kantin filosofian tutkija ja Kantin teosten latinaksi kääntäjä.
1814–1894. Filosofian maisteri 1840, pappistutkinto 1840. Kaarlepyyn kappalainen 1851, kirkkoherra 1890.
Heimbürger, Ludwig Fredrik
1822–1902. Senaatin kopisti 1852, kirjanpitäjä kenraalikuvernöörin kansliassa 1855. Painoylihallituksen yliasiamies 1865. Kanslianeuvos 1870. Painoylihallituksen puheenjohtaja 1878–88. Valtioneuvos 1881, todellinen valtioneuvos 1894.
1803–1869. Tšekkiläinen pappi ja kirjailija.
1793–1864. Baltiansaksalainen kirjallisuus- ja kirkkohistorioitsija.
Born, Johan August von
1815–1878. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan esittelijäsihteeri 1842. Päätullijohtokunnan ylijohtaja 1855–65. Senaatin talousosaston senaattori, kansliatoimituskunnan päällikkö 1865–66, maanviljelystoimituskunnan päällikkö 1866–73. Aateloitu 1864, sittemmin vapaaherra. Valtiopäivien maamarsalkka 1877–1878.
1785–1859. Ruotsalainen luonnontieteilijä, kansantaloustieteilijä ja teologi. Ruotsin Akatemian jäsen 1831. Karlstadin piispa.
1773–1850. Ranskan kuningas 1830–48.
1573–1642. Ranskan kuningatar, Henrik IV:n puoliso vuodesta 1600.
1741–1818. Siikajoen pitäjänkirjuri. Henrik Ervast nuoremman isä.
1787–1851. Historioitsija Berliinissä.
1647–1718. Syntynyt Tartossa. Opiskeli Upsalassa ja Tartossa, Keski-Euroopassa 1670–74. Teologian professori Turun Akate­miassa vuodesta 1675. Narvan super­intendentti 1681. Isänsä Johan Geze­liuksen apulainen 1689 ja vuodesta 1690 seuraaja Turun piispana.
1799–1852. Tšekkiläinen kirjailija.
1837–1908. Teologinen tutkinto 1861. Huittisten Kauvatsan kappalainen 1875.
1796–1863. Vapaaherra, vuodesta 1832 Cottan kirjankustantamon johtaja.
1602–1660. Italialainen maalari.
Cerquozzi, Michelangelo (myös Michelangelo delle Battaglie)
1809–1848. Pappisvihkimys 1830. Raution kappalainen 1839. Mathias Alexander C:n veli.
1813–1895. Ruotsalainen koulumies. Filosofian tohtori 1836, pappisvihkimys 1841.
1796–1836. Saksalainen teologian tohtori, protestanttinen pappi Stettenissä.
1764–1808. Saksalaissyntyinen eränkävijä ja tiedustelija Amerikassa. Osallistui intiaanisotiin.
1792–1859. Tšekkiläinen historiallisten romaanien kirjoittaja, näytelmä­kirjallisuuden uudistaja.
1830–1871. Maanmittarintutkinto 1853, kameraalitutkinto 1854. Korsholman eteläisen kihlakunnan henkikirjoittaja 1856. Lapuan kihlakunnan kruununvouti 1871.
1730–1788. Saksalainen filosofinen kirjailija.
Kuollut 1578. Oikeustieteen tohtori Baijerissa.
1600–1681. Espanjalainen runoilija.
Calderón de la Barca, Pedro Henao de la Barreda y Riaño
Neithardt von Gneisenaun kreivi 1760–1831. Saksalainen kreivi, sotamarsalkka.
Syntynyt 1802. Ranskalainen orientalisti, Pietarin tiedeakatemian jäsen 1847.
1761–1801. Saksalainen kirjailija.
1798–1859. Ruotsalainen kreivi ja koulumies. Kapteeni 1824. Piti yksityiskoulua vuodesta 1846. Organisoi valtion tuella kansakoululaitosta Ruotsissa. Koulu-uudistuksen puolestapuhuja valtiopäivillä ja lehdistössä.
Kuollut 1842. Toimitti ja käänsi englanniksi Immanuel Kantin teoksen ”The Metaphysic of Ethics” 1836.
Armfelt, Alexander
1794–1876. Kreivi. Kapteeni 1821. Suomen Pankin johtaja 1827–32. Ministerivaltiosihteerin apulainen 1834–41. Suomen ministerivaltiosihteeri 1841–1876. Yliopiston asiain esittelijä, myöh. Helsingin yliopiston kansleri.
1822–1892. Ruot­salainen runoilija ja lääkäri. Synnytys­opin ja gynekologian professori Karo­liinisessa instituutissa 1864–87.
1798–1871. Saksalainen lääketieteen professori, kasvitieteilijä.
Schultz (myös Schultzenstein), Karl Heinrich
1817–1915. Otto von Essenin sisar. Karl Fredrik Stenbäckin puoliso.
Stenbäck, Emilia Ottilia Christina (o. s. von Essen)
1791–1861. Ruotsalainen upseeri, syntynyt Suomessa. Eversti 1835. Myöh. liikemies, kirjailija ja Västerbottenin läänin maaherra.
1788–1865. Englantilainen hydrografi ja astronomi, kontra-amiraali.
n. 108–62 eKr. Rooman tasavallan poliitikko.
1555–1621. Saksalainen luterilainen teologi ja mystikko.
1770–1843. Englantilainen kveekari ja luonnontutkija.
Saksalainen kääntäjä 1840-luvulla.
Venäläinen ruhtinas, kenraaliluutnantti. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1851–1898. Oopperalaulaja Helsingissä 1876–78. Sortavalan seminaarin musiikin opettaja 1883–98.
Nordmann, Boris
1808–1877. Amiraali 1876. Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituksen ylijohtaja 1853–74. Aateloitu 1858. Valtiopäivillä 1863–64 aatelissäädyn jäsen.
1723–1791. Brittiläinen moraalifilosofi.
1825–1869. Professori Tübingenissä 1860. Aasian kulttuurihistorian tutkija.
1445–1496. Kreivi (Eberhard V), vuodesta 1495 Württembergin herttua Eberhard I. Perusti 1477 Tübingenin yliopiston.
1614–1652. Alankomaalainen merimaalari.
Snellman, Maria Emilia
1812–1830. Snellmanin sisar.
1672–1719. Englantilainen valtiomies ja kirjailija.
1799–1871. Filosofian maisteri 1823, vuorimestari 1848, Vuorihallituksen virkamies. Lauantaiseuran jäsen.
1805–1859. Ranskalainen poliitikko, valtioteoreetikko ja kirjailija. Ranskan akatemian jäsen 1841, Kansalliskokouksen jäsen 1848, ulkoministeri 1849.
Tocqueville, Charles Alexis Henri Maurice Clérel de
1825–1884. Suomalainen taidemaalari.
1781–1847. Ylä-Savon kihlakunnan kruununvouti 1808. Kuopion läänin lääninkamreeri 1813. Kamarineuvos 1841.
1794–1846. Kreikankielisen kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1816–33, professori 1833–46. Runoilija. Hämäläisen osakunnan kuraattori ja inspehtori.
1823–1896. Runoilija.
1744–1820. Ruotsalainen vapaaherra. Vuorineuvos, yrittäjä ja maantieteilijä.
1847–1922. Filosofian maisteri 1869. Historian ja ruotsin opettaja suomalaisessa alkeisoppikoulussa 1871–85, rehtori 1871–83. Kansakoulutarkastaja Vaasan piirissä 1885. Morgonbladet -lehden päätoimittaja 1877. Carl Rudolf F:n poika.
1814–1888. Venäläinen paroni, valtioneuvos Venäjän ulkoministeriössä vuodesta 1855.
63 eKr.–14 jKr. Rooman keisari.
1841–1885. Kauppias ja raatimies Oulussa. J.W. G:son Snellmanin poika.
1792–1878. Filosofian kandidaatti 1817. Lääketieteen kandidaatti 1819, lisensiaatti 1821 ja tohtori 1832. Lääkäri Raumalla 1839–42, lääkäri Mynämäellä ja Vehmaalla.
1795–1861. Tšekkiläinen kirjailija, slavisti, kansanrunouden tutkija. Slaavilaisen filologian professori Prahassa.
1788–1856. Ranskalainen poliitikko, utopistinen sosialisti.
n. 1155–1227. Mongolialainen valloittaja.
1813–1895. Fysiikan professori Helsingin yliopistossa 1849–75, yliopiston rehtori 1872–75.
1581/85–1666. Hollantilainen maalari.
1825–1866. Ruotsalainen kirjailija. Ruotsin kielen ja latinan lehtori Tukholmassa. Nimimerkki ”Ernst Ludvig” mm. Svenska Tidningen -lehdessä 1856–1859.
1836–1873. Carl Gustaf W:n poika, oluenpanija Kuopiossa.
Snellmanin vuokraisäntä Helsingissä 1850-luvulla.
1772–1843. Teologi.
1818–1854. Kopisti kenraalikuvernöörin kansliassa 1839, kanslisti 1841. Senaatin kielenkääntäjä 1848. Valtiosihteerinviraston 1. toimitussihteeri ja 1. osaston päällikkö 1853. Helsingfors Tidningar ja Helsingfors Morgon­blad -lehtien toimittaja.
1592/1593–1635. Ranskalainen piirtäjä ja kaivertaja.
1757–1809. Pappisvihkimys 1782. Iitin kappalainen 1797–1809.
1805–1829. Opiskelija 1822.
1828–1864. Gustaf Mauritz S:n tytär, Rudolf Theodor Lagin puoliso.
1654–1727. Italialainen maalari.
Talonpoika Lallin puoliso.
Peter S:n puoliso.
1825–1915. Ruotsalainen virkamies. Filosofian tohtori 1848. Käänsi ruotsiksi historiaa ja taloutta koskevia tutkimuksia.
Rudbeck, Reinhold Ture Gustaf Carl Gabriel
1780–1857. Ranskalainen runoilija.
1819–1888. Johan Ernst Adhemar W:n puoliso vuodesta 1842.
Berndtson, Fredrik
1820–1881. Runoilija, Helsingfors Morgonbladin toimittaja. Filosofian tohtori 1847. Estetiikan dosentti Helsingin yliopistossa 1847. Toimitussihteeri kenraalikuvernöörin kansliassa 1855–1877.
1753–1828. Skotlantilainen filosofi. Matematiikan professori 1775 ja moraalifilosofian professori 1780 Edinburghissa.
1802–1896. Sofia Margareta von Knorringin sisar. Johan Fredrik F:n toinen puoliso.
1809–1856. Filosofian kandidaatti 1836. Historian lehtori Porvoon lukiossa 1844–47. Borgå Tidning -lehden toimittaja.
1818–1895. Agronomi, kirjailija.
1779–1825. Rovaniemen kirkkoherra 1822. Mathias Alexander C:n isä.
Rehbinder, Robert Henrik
1777–1841. Valtiosihteeri (vuodesta 1834 ministerivaltiosihteeri) 1811–41. Helsingin yliopiston vt. kansleri 1826–41. Kreivi 1826, todellinen salaneuvos 1834.
1825–1898. Pitäjänkirjuri ja maanviljelijä Ilmajoella. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edus­taja 1863–64.
1794–1852. Varatuomari 1820. Turun hovioikeuden asessori 1833. Hovioikeudenneuvos 1847.
1600–1649. Englannin kuningas 1625–49.
Kuningas Birgerin ajan drotsi 1310-luvulla.
Kauppias Viipurin seudulla 1865.
1804–1871. Helsingin yliopiston itämaisten kielten professori 1835–49, eksegetiikan professori 1849–64. Filosofisen tiedekunnan dekaani 1848–49.
1795–1881. Ruotsalainen historioitsija, kirjailija, runoilija ja pappi.
1592–1657. Ruotsalainen sotapäällikkö. Valtio­neuvos, sotamarsalkka ja Liivinmaan ruotsalaisten joukkojen komentaja 1625. Ruotsin sotavoimien komentaja, kreivi 1651.
kuoli 453. Hunnien kuningas vuodesta 434.
1796–1870. Pappisvihkimys 1818. Paltamon kirkkoherra 1832, lääninrovasti 1837. Pyhäjoen kirk­koherra.
1418–1448. Tanskan (1440), Ruotsin (1441) ja Norjan (1442) kuningas.
1805–1887. Venäläis-saksalainen kielitieteilijä. Kreikan kielen yliopettaja Tallinnan lukiossa 1837, Pietarin tiedeakatemian jäsen 1857.
1550–1611. Ruotsin kuningas 1604–1611.
1815–1900. Amerikkalainen tutkimusmatkailija, lakimies. USA:n kaupallinen edustaja Siperiassa 1850-luvulla.
1798–1874. Saksalainen filosofi, Hegelin kannattaja. Professori Erlangenissa 1822–36, Heidelbergissä 1839–44.
1801–1881. Ruotsalainen näyttelijä.
1599–1664. Heprean professori Baselissa 1630.
1822–1868. Filosofian kandidaatti 1843, maisteri 1844. Kirjailija, säveltäjä ja opettaja Turussa.
1806–1873. Ruotsalainen kreivi ja diplomaatti. Lähettiläs Wienissä 1855, Pariisissa 1856. Ulkoministeri 1858. Ruotsin akatemian jäsen 1852, sihteeri 1869–72. Valtiopäivien ensimmäisen kamarin jäsen 1866–73.
Filosofi Englannissa.
Wasenius, Adolf Fredrik
1829–1903. Liikemies ja tehtailija Helsingissä. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1818–1900. Ruotsalainen teologi, poliitikko. Arkkipiispa 1870.
1748–1819. Ruotsalainen ulkoasiaindepartementin virkamies, kir­jailija ja lehtimies.
1792–1866. Mineralogi, Vuorihallituksen yli-intendentti. Valtioneuvos 1845. Nils Adolf N:n isä.
1833–1871. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1860. Ala-alkeiskoulun rehtori Kokkolassa 1861–64. Alkeiskoulun lehtori Oulussa 1864–69. Filosofian tohtori ja suomen kielen dosentti Helsingin yliopistossa 1869. Kansa­koulu­tarkastaja Hel­singissä. Tutki suomen kieltä ja Suo­men sotaa 1808–09.
1853–1918. Liikemies. Tukkukauppias Bordeaux’ssa 1878–86, viinikauppias Helsingissä. Kansallis-Osake-Pankin toimeenpaneva johtaja 1890–91.
1819–1854. Helsingin lyseon opettaja 1845–46. Filosofian kandidaatti 1847, maisteri 1850. Matematiikan ja kirjanpidon opettaja Turun teknisessä reaalikoulussa 1849–52.
1811–1885. Tšekkiläinen kirjailija.
1824–1888. Liikemies Oulussa.
1812–1893. Venäläis-saksalainen kirjallisuus- ja kielitieteilijä. Venäjän kielen ja kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1841–53. Valtioneuvos.
1774–1829. Saksalainen kirjailija ja teatterimies. Julkaisi Literaturblatt-lehteä 1820–25.
Saksalainen näytelmäkirjailija.
n. 525–456 eKr. Kreikkalainen näytelmäkirjailija.
1826–1893. Englantilainen poliitikko. Konservatiivihallitusten ulkoministeri 1866–68 ja 1874–78. Liberaalien siirtomaaministeri 1882–85.
570–632. Arabialainen uskonnollinen ajattelija, islamin perustaja ja profeetta.
Muhammed (Abdul Kasim Muhammed Ibn Abd Allah)
1774–1847. Ruotsalainen poliitikko ja kirjailija. Ruotsin valtionarkiston johtaja 1837–44.
1807–1874. Saksalainen filologi ja poliitikko. Suomalais-ugrilaisten kielten tutkija.
1826–1900. Feodor Kiseleff nuoremman puoliso.
Kiseleff, Amalia Gustava Matilda (o. s. Mattheizen)
1800–1876. Varatuomari 1828, kollegiasessori 1866. Kruununvouti Rautalammen kihlakunnassa 1842, Liperin kihlakunnassa 1859.
1807–1873. Ruotsalainen näyttelijä.
1713–1795. Ruotsalainen lääkäri, arkkiatri 1752. Kuningas Fredrikin 1749 ja kuningas Aadolf Fredrikin henkilääkäri.
1708–1785. Saksalainen filosofi.
1816–1847. Ylioppilas 1835.
1493–1541. Sveitsiläinen lääkäri ja luonnontieteilijä.
Paracelsus, Philippus Aureolus Theophrastus (Theophrastus Bombastus von Hohenheim)
1492–1540. Filosofi ja pedagogi Englannin kuningas Henrik VIII:n hovissa, prinsessa Marian opettaja.
1588/89–1623. Italialainen maalari.
1650–1722. Marlboroughin herttua. Englantilainen sotapäällikkö ja valtiomies. Kenraalimajuri ja paroni 1685.
1810–1851. Kroatialainen runoilija.
1753–1802. Ruot­salainen virkamies, poliitikko ja kirjailija.
1775–1831. Italialainen kirjailija.
n. 1540–1608. Ruotsin neljäs luterilainen arkkipiispa.
n. 445–385 eKr. Ateenalainen näytelmäkirjailija.
1816–1887. Saksalainen kielitieteilijä. Koulunjohtaja Königsbergissä 1855–1885.
1655–1732. Suomalaissyntyinen runoilija ja virkamies. Valtioneuvos 1719.
1633–1686. Alankomaalainen maalari.
1773–1814. Saksalainen historioitsija. Professori Helmstedtissä 1804, Frankfurt an der Oderissa 1809 ja Breslaussa 1811.
1758–1828. Itävaltalais-saksalainen lääkäri, frenologian perustajia.
1755–1836. Amerikkalainen uudisraivaaja, osallistui intiaanisotiin.
1803–1870. Ranskalainen kirjailija.
1806–1880. Saksalainen orientalisti ja teologi. Ylimäär. vanhatestamentin eksegetiikan professori Berliinin yliopistossa.
1818–1906. Tanskan kuningas 1863–.
1785–1784. Ruotsalainen luonnontieteilijä. Professori 1822, kasvitieteen ja käytännöllisen taloustieteen professori Lundissa 1839–53.
1788–1858. Suomen kielen tutkija, historioitsija ja kirjailija. Historian apulainen Turussa 1816. Turun Wiikko-Sanomien perustaja ja toimittaja 1820–22.
Nordgren, Johan Anton
1816–1868. Teologinen tutkinto Helsingin yliopistosta 1838. Sittemmin pappisviroissa.
1728–1795. Sveitsiläissyntyinen filosofinen kirjailija, asui Hannoverissa ja Berliinissä. Englannin kuninkaan henkilääkäri 1768.
1808–1855. Opiskelijaksi 1823, maisteri 1832, lääketieteen tohtori 1840. Piirilääkäri Oulussa 1838 ja Tampereella 1845.
1772–1823. Englantilainen kansantaloustieteilijä.
1616–1680. Hollantilainen maalari ja etsaaja.
Synt. 1798. Saksalainen lääkäri ja kielenkääntäjä.
1840–1913. Saksalainen sosialisti, Saksan sosiaali­demokraattisen työväenpuolueen perus­tajia 1869.
Leinberg, Karl Gabriel
1830–1907. Filosofian maisteri 1853. Uskonnonopettaja Helsingin lyseossa 1854, rehtori 1856–68. Teologian kandidaatti 1868. Jyväskylän kansakouluseminaarin johtaja 1868–94. Helsingin piirin kansakoulutarkastaja 1895–1905. Professori 1884, filosofian kunniatohtori 1897. Julkaisi historiallisia tutkimuksia ja oppikirjoja.
Harff, Karl Julius
1816–1871. Suomalaisten höyrylaivojen asiamies Helsingissä. Pohjois-Saksan liiton ja Belgian konsuli.
Ruotsin kuningas 1290–1319. Julkaisi nk. Karjalan naisten suojelukirjeen.
1793–1868. Ruotsalainen arkkitehti, taideakatemian professori Tukholmassa 1836–48.
1796–1868. Ruotsalainen runoilija ja biografi. Ruotsin Akatemian pysyvä sihteeri 1834–1868.
1772–1848. Ruotsalainen liikemies ja hyönteistieteijä.
Syntynyt 1809. Luutnantti Sveaborgin (Suomenlinnan) työlaitoksessa 1837. Komppanianpäällikkö ja postimestari Suomenlinnassa 1854.
1805–1867. Saksalainen maalari.
1812–1873. Ruotsalainen historioitsija. Lukion opettaja 1843– ja Karlsbergin sotakoulun opettaja 1850–.
1526–1585. Ranskalainen humanisti.
1817–1898. Everstiluutnantti 1851, virkaero ja everstin arvo 1852. Oulun läänin kuvernöörin apulainen 1854–56. Mikkelin läänin vt. kuvernööri 1869, vakinainen 1871. Kuopion läänin kuvernööri 1873. Senaatin siviilitoimituskunnan päällikkö 1884–85.
n. 1480–1524. Alankomaalainen maalari.
1593–1657. Turun lukion teologian lehtori 1630–40. Turun Akatemian teologian professori 1640–52. Turun piispa 1652. Turun Akatemian varakansleri 1652–57.
1781–1855. Suomenkielinen kirjailija ja runoilija. Ylioppilas Turussa 1800. Vt. sihteeri Haminan maistraatissa 1812, Viipurissa 1813–1840. Kunniatohtori 1840.
1762–1847. Virkamies ja diplomaatti, syntynyt Helsingissä. Kabinettisihteeri 1788–89 Ruotsissa, hallitusneuvos 1809. Muutti Suomeen 1811. Helsingin jälleenrakennuskomitean puheenjohtaja 1812. Todellinen valtioneuvos 1814. Senaatin talousosaston jäsen 1820–25.
344–407. Kreik­kalainen kirkkoisä, Konstantinopolin piispa.
Fock, Gottlieb H.
Saksalaissyntyinen Johan August Grönbergin palveluksessa 1840- ja 50-luvulla ollut kirjanpitäjä.
1799–1877. Brittiläinen napa­seutututkija ja kirjailija.
Ignell, Nils
1806–1864. Ruotsalainen filosofinen ja teologinen kirjailija ja kääntäjä. Tukholman Katarinan seurakunnan kappalainen 1844.
1791–1857. Upsalan yliopistossa arkeologian ja kirjallisuudenhistorian professori ja kirjastonhoitaja.
1791–1861. Ranskalainen näytelmäkirjailija.
1830–1867. Filosofian kandidaatti 1856, maisteri 1857. Kuopion lukion opettaja 1858. Kansansatujen keräilijä. Julkaisi nimellä Eero Salmelainen satuja, novelleja ja lastenlehtiä. Käännöksiä suomeksi. Suometar-lehden avustaja.
1827–1852. Ruotsin prinssi, kuningas Oskar I:n poika.
1754–1822. Ruotsalainen kirjailija.
1805–1863. Kauppias ja laivanvarustaja Kristiinankaupungissa.
1810–1883. Luutnantti.
Kirjailija, kirjoja Ranskasta.
1654–1728. Ruotsalainen arkkitehti ja valtiomies. Tukholman kaupunginarkkitehti 1682. Kuninkaallinen yli-inten­dentti ja vapaaherra 1697, hovimarsalkka 1701, kuninkaallinen neuvos 1712. Kreivi 1714. Ylimarsalkka1717–27.
1757–1822. Italialainen kuvanveistäjä.
1810–1877. Liikemies Joensuussa, tehtailija ja sahanomistaja. Kauppaneuvos 1874. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja 1867.
1809–1856. Pappisvihkimys 1833. Pappina Ruokolahdella. Vankilapappi 1836, työ- ja ojennuslaitoksen saarnaaja Viipurissa 1838. Apulainen Viipurin lukiossa 1841. Kirjoitti nimimerkillä ”Jaakko Jaakonpoika”.
1795–1858. Saksalainen kapteeni, ylipostineuvos 1846. Sotatieteellisiä julkaisuja.
1803–1873. Espanjalainen poliitikko. Lähettiläs Pariisissa 1840. Pääministeri 1843, pakeni ulkomaille ja palasi Espanjaan 1847.
1776–1854. Baijerin historian professori Münchenissä 1826–.
1788–1861. Asessori 1819. Kihlakunnantuomari Rautalammilla vuodesta 1823.
763/6–809. Kalifi Bagdadissa.
1717–1768. Saksalainen arkeologi ja taidehistorioitsija.
1737–1809. Ruotsalainen vapaaherra, eversti. Savon prikaatin komentaja 1781–89.
1841–1928. Zacharias H:n poika.
1818–1889. Ruotsalainen kansatieteilijä ja kirjailija.
Kuoli 1634. Limingan kappalainen 1593, Oulun kirkkoherra 1610, Iin kirkkoherra 1620. Christina Sursillin puoliso. Ilmeisesti Henrik L:n poika.
1755–1793. Ranskan kuningatar. Puoliso Ludvig XVI.
1829–1913. Herman Kellgrenin sisar. Puoliso Joachim Wilhelm Pipping vuodesta 1852.
Pipping, Lovisa Josefina (o. s. Kellgren)
1803–1881. Ruotsalainen maalari.
1757–1834. Lafayetten markiisi. Ranskalainen kenraali ja poliitikko.
Lafayette (La Fayette), Marie Joseph de Motier
1782–1856. Jerevanin kreivi, Varsovan herttua. Sotamarsalkka Venäjän armeijassa 1829. Puolan kapinan kukistajia 1831, sittemmin Puolan varakuningas.
1813–1890. Kirkollisdepartementin kopisti 1840–48.
1824–1876. Carl Fabian Theodor L:n puoliso vuodesta 1848.
Langenskiöld, Maria Magdalena (o. s. af Björksten)
1619–1684. Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra 1652. Valtakunnanneuvos ja Turun hovioikeuden presidentti 1674.
1033–1109. Englantilainen skolastikko.
Pappina Tartossa 1635. Mårten K:n poika.
1706–1769. Herännäisjohtaja. Pappisvihkimys 1730. Nousiaisten kirkkoherra 1753. Julkaisi virsi- ja runokokoelmia.
1805–1855. Italialainen lääkäri ja kirjailija.
1432–1484. Italialainen runoilija.
1801–1875. Ruotsalainen eläintieteilijä. Luonnonhistoriallisen museon intendentti 1833, eläintieteen ja talouden apulainen Lundissa 1836. Professorin arvo 1841.
Ahlqvist, Karl August Engelbrecht
1826–1889. Runoilija ja suomentaja. Suomen kielen ja kirjallisuuden professori 1863. Nimimerkki A. Oksanen. Kenraali J. M. Nordenstamin avioton poika.
1773–1855. Kapteeni Suomen sodassa 1808–1809, erosi Ruotsin armeijasta majurina 1810. Kuopion pataljoonan komentaja 1812. Everstiluutnantti 1819, Hämeenlinnan pataljoonan komentaja 1824. Erosi palveluksesta everstinä 1825.
1707–1788. Ranskalainen luonnontieteilijä, kreivi. Pariisin kasvitieteellisen puutarhan johtaja 1739.
Synt. 1798 Lyypekissä. Pohjalaisen osakunnan jäsen Helsingin yliopistossa. Liikemies ja Ruotsin konsuli Oulussa 1834–58.
Johan August Wilhelm N:n sisar.
1823–1896. Varatuomari 1849. Senaatin virkamies. Reistraattori senaatin talousosastossa 1866–84, senaatin taloudenhoitaja 1865–1881.
Oululaisen kauppiaan leski 1860-luvulla.
Kuollut 1667. Lakien suomentaja. Maisteri Upsalassa 1643, Karjalan alilaamanni 1657.
1758–1814. Turun oikeuspormestari 1805. Turun ja Porin laamannikunnan laamanni 1810. Hallituskonseljin oikeusosaston jäsen 1811–14.
n. 185–110 eKr. Kreikkalainen stoalaisfilosofi.
1820–1886. Ruotsalainen kirkkoherra, kirjailija ja kääntäjä.
1807–1892 Tšekkiläinen kenraali Serbian armeijassa 1876–78.
1779–1853. Puuseppä Oulussa.
1697–1745. Vuodesta 1722 Baijerin vaaliruhtinas. Saksalais-roomalainen keisari 1742.
1744–1797. Preussin kuningas 1786–1797.
Synt.1834 Johan Constantin W:n tytär.
1790–1860. Alankomaalainen kansantaloustieteilijä, professori.
Synt. 1833. Kuopion yläalkeiskoulun oppilas 1840-luvulla.
1791–1860. Preussilainen diplomaatti ja teologinen kirjailija, vapaaherra. Lähettiläs Vatikaanissa 1824–38, lähettiläs Lontoossa 1842–54. Ministerineuvos 1827.
synt. 1803. Snellmanin veli. Merimies, karkasi merimatkalla ulkomailla ja katosi.
1774–1855. Upseeri Ruotsin armeijassa 1805. Kapteeni Suomen armeijan esikunnassa 1823, everstiluutnantti 1828. Päämaanmittauskonttorin ylijohtaja 1828–43. Valtioneuvos 1849.
1803–1878. Saksalainen teologian professori Hallessa 1840.
1803–1868. Ruotsalainen taiteilijatar.
Cedercreutz, Johan Axel
1801–1863. Kenraalimajuri. Turun ja Porin läänin vt. kuvernööri 1858–63, vakinainen 1863.
1812–1885. Englantilainen meriupseeri ja tutkimusmatkailija, amiraali 1871.
1483–1546. Saksalainen uskonpuhdistaja. Teologian tohtori ja professori Wittenbergissä 1512. Julkaisi 95 teesiään 1517, poltti paavin bullan 1520. Tuomittiin Wormsin valtiopäivillä 1521. Käänsi Wartburgin linnassa Uuden Testamentin saksaksi 1522.
1814–1874. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1830, filosofian maisteri 1840. Pietarsaaren ala-alkeiskoulun rehtori 1845.
1831–1892. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1853. Lääketieteen kandidaatti 1856, lisensiaatti 1860. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Piirilääkäri Raahessa ja Haminassa.
Synt. 1736 tai 1745, kuoli 1790. Saksalainen filosofi.
1811–1879. Käytännöllisen filosofian dosentti Lundissa 1833–. Filosofian tohtori 1832. Pappisvihkimys 1836.
1852–1889. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1881. Varatuomari 1881. Senaatin kanslisti eri toimituskunnissa vuodesta 1886. Adolf Edvard A:n poika.
Synt. 1839. Henrik Gustaf ja Alexandra Pauline B:n tytär.
1807–1874. Ranskalainen poliitikko, oikeustieteen professori.
1770–1853. Filosofian maisteri 1792, pappisvihkimys 1801. Psykologian dosentti Turussa 1795, metafysiikan dosentti 1799. Turun tuomiokapitulin amanuenssi 1795, notaari 1804. Tammelan kirkkoherra 1809–53. Teologian tohtori 1830. Nimimerkki ”En Finne”.
Essen, Otto von
1813–1876. Kepon tilan omistaja Jepualla. Snellmanin lanko.
1829–1907. Kauppias Uudessakaarlepyyssä.
1728–1865. Ruotsalainen kreivi, eversti ja kirjailija. Liberaalin opposition johtohenkilöitä. Valtiopäivillä perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja 1840–41.
1792–1871. Saksalainen evankelinen saarnaaja Berliinissä. Kulttuuriministeriön palveluksessa 1842, evangelinen ylikirkkoneuvos 1850.
1775–1839. Kroatialainen historioitsija.
1837–1908. Otto von E:n tytär, Snellmanin sisarentytär 394, 436, 438
n.1056/60–1100. Englannin kuningas 1087–1100.
1795–1860. Saksalainen protestanttinen teologi. Professori Heidelbergissä vuodesta 1823.
1815–1856. Ranskalainen kirjailija.
1754–1829. Anders Johan S:n äiti.
1784–1852. Saksalainen näytelmäkirjailija.
1744–1803. Saksalainen filosofi, teologi ja kirjailija.
1798–1861. Ranskalainen matematiikan professori Strasbourgissa.
1832–1906. Virolaissyntyinen insinööri. Muutti Suomeen 1857. Tehtailija. Valtiopäivillä 1877–78 porvarissäädyn edustaja.
Liikemies ja tehtailija Kuopiossa.
1803–1884. Ruotsalainen teologi, teologian professori Upsalan yliopistossa vuodesta 1845. Piispa ja valtioneuvos.
1785–1872. Tanskalainen filosofian professori Kööpenhaminassa 1813–70.
1796–1847/48. John Franklinin retkikun­nassa, Terror-aluksen kapteeni.
1807–1860. Saksalainen filologi. Kouluopettaja, yksityisdosentti Berliinissä.
1780–1849. Saksalainen teologi. Professori Berliinissä 1810, Baselissa 1822.
1767–1830. Ranskalainen vallankumousajan poliittinen kirjailija ja poliitikko.
1763–1831. Turun akatemian teologian professori 1807–.
synt. 1772. Ruotsalainen lakimies, lääninsihteeri Malmössä.
Kauppias Helsingissä 1860–70-luvulla.
1754–1821. Runoilija ja luonnontieteilijä. Turun akatemian kirjastonhoitaja 1780. Muutti Tukholmaan 1783. Kuninkaan yksityisihteeri 1787, tullijohtokunnan jäsen. Aateloitu 1784, kanslianeuvos 1793, vapaaherra 1815. Teattereiden ylijohtaja 1804–10, taideakatemian esimies 1805–13.
Edelcrantz (ent. Clewberg), Abraham Niklas
1822–1875. Brittiläinen meriupseeri.
1484–1542. Italialainen maalari.
Ramenghi, Bartolomeo vanh. (Bagnacavallo)
Anckarsvärdin tilan pehtori Ruotsissa 1840-luvulla.
1592–1666. Flaamilainen maalari.
1779–1869. Englantilainen lääkäri ja fysiologi, professori Lontoossa.
1606–1669. Alankomaalainen maalari.
Rembrandt (Rembrandt Harmenszoon van Rijn)
1801–1875. Ruotsalainen muotokuvamaalari.
1813–1883. Ruotsalainen lääketieteen professori Tukholmassa 1855.
1842–1857. Carl Robert E:n tytär.
1827–1906. Filosofian kandidaatti 1853, lisensiaatti 1858, tohtori 1860. Valtionarkiston amanuenssi 1859. Valtionarkistonhoitaja 1870–1883. Pohjoismaisen historian dosentti Helsingissä 1862.
1816–1864. Ruotsalainen kustantaja ja valtiopäivämies.
1793–1863. Filosofian maisteri 1819, tuomiokapitulin notaari 1829. Pappisvihkimys 1832. Jomalan kirkkoherra 1835. Lääninrovasti Ahvenmaalla 1855–.
1822–1902. Tanskalainen ballerina.
1788–1861. Itämaisten kielten professori Bonnissa 1819–.
1814–1899. Snellmanin pikkuserkku.
1814–1877. Liikemies Joensuussa. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1800–1865. Saksalainen kirjailija.
1800–1836. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko.
1632–1704. Englantilainen empiristinen filosofi, valtioteoreetikko ja lääkäri.
1839–1914. Lakimies ja valtiomies. Hist.-fil. maisteri 1860. Yhdyspankin johtokunnan jäsen 1868–72. Lakitieteen kandidaatti 1864, lisensiaatti ja tohtori 1873. Kameraali- ja hallinto-opin sekä valtio-oikeuden professori Helsingin yliopistossa 1874. Aateloitu 1876. Senaattori, valtiovaraintoimituskunnan apu­laispäällikkö 1883–88, kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö 1888–90. Yhdyspankin johtaja 1893. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1905–08. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja 1872–76 ja vuoden 1876 jälkeen aatelissäädyn edustaja. Liberaalipuolueen perustajia ja puolueohjelman kirjoittaja 1880.
1818–1896. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Matematiikan ja fysiikan lehtori Kuopion lukiossa 1846, rehtori 1854–57, 1860–62, 1869–72. Pappisvihkimys 1867. Sakkolan kirkkoherra 1873.
Syntynyt 1842. Laulunopettaja. Johan Jakob N:n tytär.
1544–1628. Italialainen maalari.
1819–1857. Saksalainen filosofinen ja teologinen kirjailija. Filosofian yksityisdosentti. Klassillisen filologian pro­fessori Tübingenissä 1848.
1808–1838. Englantilainen runoilija ja kirjailija.
1770–1831. Saksalainen filosofi. Professori Jenassa 1805. Nürnbergin kymnaasin rehtori 1808. Professori Heidelbergissä 1816 ja Berliinissä 1818–.
1817–1876. Maanmittarin tutkinto 1844. Varamaanmittari 1853. Tilanomistaja.
1823–1906. Insinööriluutnantti 1847. Kapteeni 1857, everstiluutnantti 1861. Hel­singin–Hämeenlinnan radan ra­ken­­nuspäällikön apulainen 1857–62, liikennepäällikkö 1862. Rau­tatiehallituksen pääjohtaja 1877–1903. Todellinen valtioneuvos 1861.
1832–1907. Ruotsalainen esteetikko ja kirjailija. Estetiikan, kirjallisuuden ja taide­his­torian professori Upsalassa 1867–97.
Östen Sursillin tytär. Ensimmäinen puoliso Laihelan kappalainen Johan. Toinen puoliso Laihelan kirkkoherra Jakob Eskilsson (Jacobus Eschilli).
1780–1836. Elias P. vanhemman puoliso, JVSn täti.
Piponius, Anna Jakobina (o. s. Snellman)
Synt. 1804. Kauppias Kristiinankaupungissa.
1787–1837. Farmasian professori ja kasvitieteellisen puutarhan johtaja Bonnissa 1833.
Nees von Esenbeck, Theodor Friedrich Ludwig
1788–1870 (vuoteen 1837 Sacklén). Savon ja Karjalan läänin vt. maaherra 1829–31. Senaatin talous­osaston jäsen, valtiovarain­toimi­tuskunnan päällikkö 1833–40, kanslia­toimitus­kunnan päällikkö 1840–54. Senaatin oikeusosaston varapuheen­johtaja 1854–65. Sensuuri­ylihallituksen jäsen. Aateloitu 1837, vapaaherra 1859, salaneuvos 1854.
– ks. Castrén.
kuoli 1887. Kreikkalainen vapaustaistelija.
1858–1935. Filosofian maisteri 1882. Lakitieteen kandidaatti 1888. Varatuomari 1890. Knut Felix von W:n poika.
1508/9–1575. Hollantilainen maalari.
1778–1829. Englantilainen kemisti, filosofinen kirjailija. Kemian professori Lontoossa 1800, aateloitu 1812. Royal Society puheenjohtaja 1820.
1775–1861. Englantilainen kirjailija.
1778–1847. Jalkaväen kenraali. Kenraalikuvernöörin apulainen 1833–47. Helsingin yliopiston varakansleri 1828–30 ja 1832–47. Sensuurihallituksen esimies. Aateloitu 1812.
1806–1879. Ranskalainen lehtimies, kirjailija ja kansantaloustieteilijä.
1776–1839. Ruotsalainen runoilija ja voimistelun kehittäjä. Ruotsin akatemian jäsen 1835.
1813–1891. Ranskalainen prinssi, senaattori ja kielitieteilijä. Louis Bonaparten poika.
1579–1625. Englantilainen näytelmäkirjailija.
1810–1873. Saksa­lainen historioitsija.
Koulumestari Heinävedellä ja Kuopiossa.
1529/30–1596. Ranskalainen valtio-oppinut.
1799–1872. Saksalainen protestanttinen pappi.
1805–1875. Liikemies ja tehtailija Turussa. Kauppaneuvos.
1787–1868. Saksalainen protestanttinen teologi, rovasti. Professori ja yliopistosaarnaaja Bonnissa 1822, Berliinissä 1847.
1815–1886. Filosofian kandidaatti 1838. Teologian kandidaatti 1843, lisensiaatti 1845. Turun lukion teologian lehtori. Pappisvihkimys 1857. Lohjan kirkkoherra 1857, Raaseporin itäisen rovastikunnan lääninrovasti 1859.
1816–1895. Ruotsalainen sotilas. Vänrikki 1834, luutnantti 1839, ensimmäinen adjutantti 1840–45. Kapteeni 1854.
1599–1660. Espanjalainen maalari.
1809–1888. Johan Jakob N:n sisar.
Suomalaissyntyinen Pietarissa ilmestyneen Finskij Vystni -lehden toimittaja. Julkaisi 1843 teoksen ”Finnland und die Finnländer” Leipzigissä.
1798–1880. Saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija.
1808–1869. Evankelinen teologi, professori Greifwaldissa.
1776–1848. Apteekkari Kokkolassa.
1515–1551. Ruotsin kuningatar. Kustaa Vaasan toinen puoliso.
1548–1600. Inkvisition tuomitsema italialainen filosofi.
1810–1886. Kenraalimajuri 1859, kartanonomistaja. Fredrik C:n veli.
1776–1841. Majuri, Vaasan merikoulun opettaja.
Otto Albert Claëssonin leski.
Synt. 1822. Saksalainen laulaja.
1799–1883. Laivurintutkinto 1820. Päämaanmittauskonttorin insinööri 1835, kartastotöiden johtaja 1840–50. Uudenmaan lääninmaanmittari 1855. Maanmittauksen ylihallituksen ylijohtajan apulainen 1866–77. Hovineuvos 1858, kamarineuvos 1873.
1827–1894. Liikemies ja konsuli Tukholmassa.
Kuoli 1653. Englantilainen poliittinen kirjailija.
1787–1862. Espanjalainen poliitikko ja kirjailija.
Martínez de la Rosa Berdejo Gómez y Arroyo, Francisco de Paula
1785–1847. Ruotsalainen saarnaaja. Lundin yliopiston eksegetiikan professori 1833.
1781–1851. Ruotsalainen arkkipiispa 1839–51. Poliitikko.
1762–1842. Saksalainen kantilainen filosofi. Filosofian professori Tartossa 1802–.
1808–1857. Ranskalainen kirjailija.
1590–1649. Saks­alainen luterilainen teologi ja filosofi.
1796–1858. Ruotsalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä.
1832–1900. Christian Theodor Oker-Blomin puoliso vuodesta 1851.
Oker-Blom, Julia Maria Lovisa (o. s. Böckelman)
1486–1535. Saksalainen filosofi, teologi ja lääkäri.
Agrippa, Heirich Cornelius Nettesheimista
1522–1599. Englantilainen renessanssirunoilija.
Kuollut 866. Anjoun ja Blois’n herttua. Ranskan kuningas Eules’n isä.
1770–1851. Sayn-Wittgenstein-Hohensteinin kreivi . Preussilainen poliitikko.
Wittgenstein (Sayn‑Wittgenstein‑Hohenstein), Wilhelm Ludwig Georg von
1578–1660. Italialainen maalari.
1831–1892. Tanskalainen kirjailija.
n. 1505–1561/62. Saksalainen maalari.
”Kreivitär Dash”, ranskalainen romaanikirjailija.
Dash (Gabrielle Anne Cisterne de Courtiras, Vicomtesse de Saint­Mars)
1813–1893. Kroatialainen poliitikko, kirjailija ja luonnontieteilijä.
1823–1899. Saksalainen kielitieteilijä ja filosofi. Kielitieteen professori Berliinissä 1863.
1804–1884. Ranskalainen pappi ja tiedemies, matemaatikko.
Munck, Johan Reinhold
1795–1865. Vapaaherra, kenraalimajuri 1839. Kenraaliluutnantti 1848, jalkaväenkenraali 1862. Haminan kadettikoulun johtaja 1843–55. Helsingin yliopiston varakansleri vuodesta 1855.
1786–1863. Historian professori Königsbergissä 1817.
1831–1872. Helsingin sokeainkoulun opettaja ja johtaja vuodesta 1865.
1819–1888. Lääketieteen kandidaatti 1843, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. 1850-luvulta lähtien lääkärinä Pietarissa. Keisarin henkilääkäri 1860. Todellinen valtioneuvos 1863.
1759–1833. Saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri. Vuodesta 1782 Ruotsissa.
1820–1900. Filosofian kandidaatti 1844 ja tohtori 1850. Filosofian lehtori Kuopion lukiossa 1851. Kuopio Tidningin toimittaja 1855–56. Pedagogiikan ja didaktiikan professori Helsingin yliopistossa 1862–82.
1763–1845. Ranskalainen filosofi ja valtiomies. Filosofian professori Pariisissa 1810. Valtioneuvos 1814, valtiollisen kirjakaupan johtaja, opetuskomission puheenjohtaja 1815. Ranskan akatemian jäsen 1827.
1571–1630. Saksalainen astronomi.
1627–1704. Ranskalainen teologi ja kirkkopoliitikko.
1784–1873. Ranskalainen poliitikko ja ekonomi. Paroni, pääri 1837. Professori Pariisissa 1819.
331–363. Rooman keisari 361–363.
1775–1850. Brittiläinen liikemies. Rahoitti 17 000 punnalla John Rossin naparetkikuntaa 1827.
Synt. 1775. Lääninrahastonhoitaja Oulun läänissä.
1809–1891. Saksalaissyntyinen muusikko. Maamme-laulun säveltäjä. Opiskeli viulun­soittoa ja säveltämistä Kasselissa 1824–27 ja Tukholmassa 1828–34. Musiikinopettaja Helsingin yliopistossa 1835. Konserttijärjestäjä ja viulunsoitonopettaja Helsingissä. Kunniaprofessori.
1811–1881. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1836. Lääketieteen kandidaatti 1840, lisensiaatti 1843 ja tohtori 1847.
1804–1895. Italialainen historioitsija.
1775–1883. Oikeustieteen professori Jenassa, Kielissä ja Landshutissa. Ansbachin hovioikeuden presidentti 1817. Rikosoikeuden tutkija.
1809–1859. Filosofian maisteri 1836. Porvoon yläalkeiskoulun opettaja 1843–1857.
1755–1819. Ruotsalainen oppikirjojen kirjoittaja ja koulumies, Ruotsin koululaitoksen uudistaja. Perusti 1782 reaalikoulun, jota johti vuoteen 1789. Kruununprinssi Kustaa Aadolfin opettaja 1890–95, Kuninkaallisen kirjaston hoitaja 1792–. Pappisvihkimys 1800, teologian tohtori 1810.
Estetiikan ja saksalaisen kirjallisuuden professori 1837. Frankfurtin kansalliskokouksen jäsen 1848.
1805–1875. Senaatin oikeusosaston virkamies vuodesta 1833. Valtiosihteerin viraston 1. toimitussihteeri 1845. Senaatin oikeusosaston senaattori 1854–69. Viipurin hovioikeuden presidentti 1869.
1819–1888. Saksalainen pankkiiriliikkeen omistaja. Salomon Heinen poika.
1786–1859. Ranskalainen runoilija.
1830–1904. Espanjan kuningatar 1833–70. Julistettiin täysi-ikäiseksi 1843. Pakeni Ranskaan 1868 ja luopui kruunusta poikansa hyväksi 1870.
n. 1546–1617. Olavinlinnan komendantti.
1767–1836. Augsburgin piispa 1824–.
1780–1852. Baijerilainen virkamies ja poliitikko.
1533–1577. Ruotsin kuningas 1560–1568. Kustaa I:n poika.
1584–1619. Italialainen filosofi ja vapaa-ajattelija, poltettiin roviolla.
1776–1810. Preussin kuningatar. Friedrich Wilhelm III:n puoliso 1793.
1840–1907. Vänrikki Suomen kaartissa 1858, Venäjän armeijan kornetti 1861. Osallistui Meksikon sisällissotaan. Egyptin kediivin palveluksessa 1871. Serbian armeijan esikuntaan 1874, esikuntapäällikkö ja eversti Turkin sodassa 1877–78. Oleskeli mm. Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa. Kirjailija. Tunnettiin nimellä Becker-Bei ja myöh. Becker-Reuter­skiöld.
1816–1888. Böömiläinen lastenlääkäri, orpokodin ylilääkäri Wienissä. Dosentti Wienin yliopistossa.
573–1613. Ranska­lainen runoilija.
1823–1892. Jokisaaren maanviljelyskoulun johtaja Pielisjärvellä 1860. Oulun läänin lääninagronomi 1863–76.
1695–1769. Ruotsalainen valtiopäivämies.
Kuollut 1857. Kauppias Kuopiossa. Puoliso vuodesta 1845 Adolfina Johanna Olsoni.
1671–1713. Shaftesburyn 3. jaarli. Englantilainen filosofi.
1814–1885. Liikemies ja kauppaneuvos, syntynyt Tukholmassa. Jokioisten verkatehtaan vuokraaja, Forssan puuvillatehtaan osaomistaja 1847. Kymi Oy:n perustajia 1872. Maanviljelyksen kehittäjä ja kansanvalistaja. Omisti Viksbergin kartanon vuodesta 1852.
Kauppalaivakapteeni. Komiteanjäsenenä antamassa lausuntoa merenkulkukouluista Suomessa 1861.
1802–1868. Saksalainen teologi, Berliinin yliopiston professori vuodesta 1826.
Östen Sursillin tytär. Puoliso räätäli Anders Tysk.
1805–1857. Ruotsalainen säveltäjä.
1814–1878. Filosofian maisteri 1836, pappistutkinto 1837. Filosofian lisensiaatti ja tohtori 1857. Viipurin kymnaasin matematiikan (1843) ja teologian (1854) lehtori. Suomen kielen dosentti Helsingin yliopistossa 1860–62. Antrean kirkkoherra 1867–.
Synt. 1810. Lehtori Gävlessä. Teoreettisen filosofian dosentti Upsalassa 1842–.
Maanviljelijä, hollimies Hyrylänmäen kylässä Kajaanin lähistöllä 1820-luvulla.
1827–1867. Ruotsalainen Afrikan-matkaaja. Asui vuodesta 1856 Afrikassa mm. nykyisen Namibian alueella.
1824–1871. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1853. Yliopiston kirjaston amanuenssi 1856.
1799–1867. Kotiopettajatar. Lars Isak A:n sisar.
n. 495–429 eKr. Ateenalainen valtiomies ja sotapäällikkö.
1790–1861. Saksalainen historioitsija ja tutkimusmatkailija. Historian professori Münchenissä 1848.
1769–1860. Saksalainen kirjailija ja lehtimies, historian professori Bonnin yliopistossa 1818–20 ja 1840–.
1812–1869. Pappina Helsingissä 1838–52, Joroisten kirkkoherra 1852–69.
1771–1848. Preussilainen kenraali, sotaministeri 1841–47.
1828–1895. Tyttökoulun opettaja Helsingissä.
1802–1837. Opiskelijaksi Turkuun 1823. Sotilasura Ruotsissa, luutnantiksi 1826.
1793–1864. Saksalainen lääkäri. Professori Berliinissä 1839–.
1794–1859. Protestanttinen saarnaaja Magdeburgissa.
1731–1800. Englantilainen runoilija.
1712–1778. Ranskalainen moraalifilosofi, kirjailija, säveltäjä ja musiikkiteoreetikko.
Haeggström, Fredrika
1808–1876. Zacharias H:n sisar, tekstissä usein ”Täti”.
1793–1866. Ruotsalainen kirjailija. Filosofian maisteri 1815, pappistutkinto 1837, kenttäpappi. Siirtyi ulkomaille 1851.
Synt. 1841. Johan Constantin W:n tytär.
1811–1889. Jakob W:n puoliso vuodesta 1854. J. L. Runebergin sisar.
1745–1800. Ruotsalainen amiraali, taidefilosofi ja piirtäjä.
1799–1878. Saksalainen historioitsija, professori Hallessa 1828.
1792–1850. Saksalainen runoilija. Pappi ja lukion opettaja Stuttgartissa 1817–. S:t Leonhard-kirkon saarnaaja Stuttgartissa 1841–. Yliopetusneuvos ja ylikonsistorineuvos 1845.
1807–1866. Saksalainen rehtori Gothassa.
Emmanuel R:n puoliso vuodesta 1863.
Rosendahl, Gustava Charlotta (o. s. Österberg).
1649–1705. Englantilainen anglikaanipappi. Teki 1678 väärän valan, jossa todisti paavin kannattajien kuningashuoneen vastaisesta salaliitosta.
1775–1851. Valtio-oikeuden professori Würzburgin yliopistossa ja Würzburgin pormestari.
Ridderstad, Carl Fredrik
1807–1886. Ruotsalainen lehtimies, runoilija ja kirjailija.
1830–1907. Elias L:n ottopoika. Kuopion lukion oppilas. Teologinen tutkinto 1853. Myöhemmin Hyrynsalmen ja Ristijärven kappalainen.
Thilén, Julius Gustaf Reinhold
1812–1887. Senaatin talousosaston virkamies 1838–49. Kuopion läänin lääninkamreeri 1849. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri 1858–74. Valtioneuvos 1864. Valtion edustaja Suomen Yhdyspankissa 1868.
1786–1864. Iisalmen kihlakunnantuomari 1841.
1802–1861. Saksalainen oikeusfilosofi ja poliitikko. Professori Württembergissä 1832, Erlangenissa 1835 ja Berliinissä vuodesta 1840. Preussin ensimmäisen kamarin jäsen 1849, Erfurtin parlamentin jäsen 1850.
1827–1906. Unkarilainen maalari. Hovimaalari Venäjällä.
1809–1880. Ranskalainen poliitikko. Ulkoministeri 1870–71. Kansalliskokouksen jäsen 1871, senaattori 1876.
1796–1832. Kokkolalainen liikemies ja laivanvarustaja.
1795–1856. Virkamies, ylitullijohtokunnan sihteeri 1840. Varatuomari 1844.
1829–1889. Ruotsalainen kirjailija ja maanviljelijä.
1515–1586. Saksalainen maalari.
1794–1862. Pirkkalan kirkkoherra.
1810–1852. Snellmanin serkku. Puoliso Isak Gustaf S.
Selin, Catharina (Carin) Christina (o. s. Piponius)
1808–1890. Ranskalainen kirjailija. Le Figaro -lehden päätoimittaja, satiirisen Les Guêpes -lehden julkaisija.
179971800–1860. Saksalainen arkkitehti ja kirjailija.
1826–1882. Talonpoika Mustasaaressa. Valtiopäivillä 1863–64, 1867, 1877–78 ja 1882 talonpoikaissäädyn edustajana.
1775–1856. Englantilainen luonnontieteilijä, kemisti.
n. 1275–1338. Italialainen oikeusteoreetikko ja kirkko-oikeuden asiantuntija.
Marsilius Padovalainen (Margsiglio da Padova)
Ruotsin kuningas n. 1150–1160. Pidettiin pyhimyksenä 1200-luvulta lähtien.
n. 30–96. Roomalainen reetori ja kirjailija.
1780–1819. Saksalainen estetiikan professori Frankfurt an der Oderissa 1809 ja Berliinissä 1811.
1631–1700. Englantilainen runoilija.
1809–1868. Pappina Paimiossa 1842–57.
1811–1875. Suomen Pankin sihteeri 1842. Suomen Pankin komissaari Oulussa 1853–66.
Joseph L. S. H:n puoliso vuodesta 1797.
1817–1898. Filosofian kandidaatti 1840. Lukion historian lehtori Vaasassa 1845 ja Turussa 1851. Wasa Tidning -lehden toimittaja 1846–47, Ilmarinen-lehden toimittaja 1848–50. Pappisvihkimys 1857. Tuomiorovasti 1858. Vt. arkkipiispa 1859–60. Teologian tohtori 1864. Valtiopäivillä 1863 pappissäädyn edustaja. Arkkipiispa 1884–.
1610–1690. Flaamilainen maalari. David Teniers vanhemman poika.
1781–1840. Saksalainen astronomi. Professori, Wienin observatorion johtaja 1819.
Lille, Bengt Olof
1807–1875. Teologi ja virsirunoilija. Lauantaiseuran jäsen, Suomalaisen kirjallisuuden seuran perustajia. Helsingin yliopiston kirk­ko­historian professori 1840–71.
1707–1770. Ruotsalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Professori Upsalassa 1744–. Karls­kronan amiraliteettikoulun johtaja 1756–65.
Saksalaissyntyinen leipuri Pietarissa 1860-luvulla.
1785–1848. Kristian C:n puoliso, Mathias Alexander C:n äiti.
1756–1829. Ruotsalainen runoilija. Filosofian maisteri Greifswaldissa ja oppihistorian dosentti 1782. Kirjastonhoitaja Stralsundissa Upsalassa ja Tukholmassa. Kuningas Kustaa III:n sihteeri 1788. Ruotsin akatemian jäsen 1786. Kanslianeuvos 1799, aateloitu 1809.
1585–1615. Ruotsalainen sotilas. De la Gardien lähin mies Venäjän sotaretkellä 1608, marsalkka 1614.
Synt. 1856. Merimies. Snellmanin velipuolen Henrik Albertin poika.
1806–1887. Ruotsalainen lääkäri ja tilastotieteilijä. Lääkintöneuvos 1849. Tilastollisen keskustoimiston johtaja 1858 ja ylijohtaja 1879.
1688–1744. Englantilainen runoilija.
1798–1876. Tšekkiläinen historioitsija ja poliitikko.
1812–1875. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1836. Kreikan ja heprean kielten lehtori Viipurin lukiossa1841.
1784–1849. Ranskalainen marsalkka, kirjailija.
1795–1864. Saksalainen teoliginen kirjailija.
1575–1624. Saksalainen teologinen kirjailija.
1805–1871. Saksalainen historioitsija ja poliitikko. Professori Göttingenissä 1835, Heidelbergissä 1844.
1752–1822. Englantilainen runoilija.
1803–1871. Ruotsalainen meri- ja maisemamaalari.
1795–1888. Ruotsalainen juristi, professori Lundissa ja Upsalassa 1835.
1639–1699. Ranskalainen näytelmäkirjailija.
1808/09–1889. Saksalainen runoilija ja lehtimies.
1798–1874. Ranskalainen historioitsija ja filosofi. Collège de Francen professori 1838. Ranskan valtionarkiston historiajaoston johtaja.
1705–1757. Englantilainen lääkäri ja psykologi.
1775/80–1851. Englantilainen lääkäri, professori Oxfordissa.
1806–1873. Saksalainen evankelinen teologi. Kirkollisessa virassa Würtembergissä 1829, professori Baselissa 1843 ja Tübingenissä 1850, myöh. ylihovisaarnaaja Bonnissa.
n. 1540–1591. Ostfrieslandin kreivi.
1823–1857. Kauppias Vaasassa.
1809–1861. Filosofian maisteri 1832. Rehtori Loviisassa ja Porvoossa. Pappisvihkimys 1842. Loviisan kirkkoherra 1844. Kielitieteilijä.
1824–1895. Ranskalainen kirjailija.
1746–1819. Professori Upsalassa 1781. Linköpingin piispa 1787. Arkkipiispa ja Upsalan yliopiston varakansleri 1805.
1796–1856. Ranskalainen kreivi, kirjailija ja poliitikko.
1801–1873. Ranskalainen lehtimies. Parlamentin jäsen, valtioneuvos. Ranskan akatemian jäsen 1844. Historian professori Sorbonnessa vuoteen 1863, ranskalaisen kirjallisuuden professori.
(vuoteen 1834 Björkman) 1793–1869. Ruotsin armeijan kapteeni 1815, Venäjän armeijan kapteeni 1818. Ruukinpatruuna, Aateloitu 1834, vuorineuvos 1864.
1816–1882. Baijerissa syntynyt Helsingin yliopiston insinööri ja hienomekaanikko.
Pietarsaarelainen merikapteeni, hukkui Atlantilla 1868.
1833–1896. Serbialainen kenraali ja diplomaatti. Sotaministeri 1873–76 ja 1880–82.
1767–1844. Ruotsalainen lääketieteen tohtori. Profes­sorin arvo. Lääkärinä Oulun serafiimisairaalassa 1802–06, sittemmin yksityislääkäri Västervikissä.
1805–1880. Venäläinen virkamies. Kenraalikuvernöörin kanslian Pietarin osaston esimies 1835. Ministerivaltiosihteerin apulainen 1851–56. Sittemmin Venäjän hallitsevan senaatin jäsen. Salaneuvos. Merkitty Suomen ritarihuoneen jäseneksi.
1780–1863. Englantilainen kirjailija.
1787–1874. Ranskalainen akateemikko, poliitikko ja historioitsija.
1818–1892. Saksalainen oikeusoppinut. Professori Baselissa 1845, Rostockissa 1846, Kielissä 1849 ja Giessenissä 1852. Professori Wienissä 1868, Göt­tingenissä 1872. Aateloitu Itävallassa 1872.
1777–1843. Saksalainen runoilija.
Fouqué, Friedrich Heinrich Karl, baron de la Motte
1804–1869. Ranskalainen kirjallisuuskriitikko ja kirjailija.
1800–1875. Saksalainen filosofi ja runoilija.
Kuollut 378. Rooman keisari, hallitsi veljensä Valentianus I:n suostumuksella Rooman itäisiä alueita vuodesta 364.
1839–1910. Insinööri. Kemiallisen teknologian opettaja Helsingin polyteknisessä instituutissa 1867, sittemmin instituutin johtaja. Paloviinan ylitarkastaja Helsingissä 1877. Sementintutkimuslaitoksen esimies. Valtioneuvos.
1790–1836. Ranskalainen lääkäri, terveydenhuollon uudistaja.
Parent du Chatelet, Alexandre Jean Baptiste
1814–1870. Reusin kreivi ja Castillejosin markiisi. Espanjalainen kenraali ja valtiomies. Otti osaa Esparteron kukistamiseen 1843, sittemmin välillä sotapäällikkönä ja välillä maanpaossa. Kuningatar Isabellan kukistamisen johtohahmoja 1868. Pääministeri 1869, murhattiin 1870.
Synt. 1400-luvun lopussa. Seppä. Olavus ja Laurentius Petrin isä.
1239–1307. Englannin kuningas vuodesta 1274.
1824–1883. Itävaltalainen oopperalaulaja.
1815–1873. Lehtori Vaasan lukiossa 1845. Sääksmäen kirkkoherra 1861, Korsholman kirkkoherra 1863.
1627–1678. Hollantilainen maalari, kaivertaja ja taidekirjailija.
1776–1858. Teatterinjohtaja Turussa 1817–27. Järjesti teatterikiertueita Suomessa.
Synt. 1827. Kokkolalainen merikapteeni.
1830–1888. Saksalainen piirtäjä.
1750–1811. Venäläinen kenraali, kreivi. Venäläisten joukkojen ylipäällikkö Suomen sodassa 1808.
1837–1896. Filosofian kandidaatti 1858, lisensiaatti ja tohtori 1860. Opettaja Porvoossa, kreikan kielen lehtori Viipurin lyseossa 1874, rehtori 1886. Östra Finland -lehden päätoimittaja 1875–84. Robert Erik L:n veli.
Synt. 1827. Kuopion yläalkeiskoulun oppilas 1839–44. Erotettiin koulusta.
1785–1827. Ruotsalainen kirjailija ja kriitikko.
1793–1879. Luchanan kreivi, Vittorian herttua. Espanjalainen kenraali ja poliitikko. Ministeripresidentti 1840, kuningatar Isabellan sijaishallitsija. Lähti maanpakoon 1843 ja palasi Espanjaan 1848. 1854–56 Espanjan hallituksessa. Kieltäytyi kuninkaan kruunusta 1868.
1696–1782. Skotlantilainen tuomari, metafyysinen kirjailija.
1798–1856. Merikapteeni Kruununkylästä.
1810–1889. Kauppaneuvos ja konsuli Helsingissä. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja. Kaupungin vanhin ja kaupunginvaltuuston jäsen.
1811–1891. Tanskalainen lehtimies.
1793–1843. Teoreettisen ja käytännöllisen filosofian apulainen Turussa ja Helsingissä 1825–29. Teologisen siveysopin professori 1833–43.
1703–1784. Pappisvihkimys 1734, Vanajan kirkkoherra 1741. Vangittiin 1748 epäiltynä valtiopetoksesta, vapautettiin 1750.
Synt. 1853. Kenraalimajuri 1902, kenraaliluutnantti 1914. Senaatin talousosaston senaattori, oikeustoimituskunnan päällikkö ns. amiraalisenaatissa 1914–17. Professori Stefan B:n poika.
1800–1886. Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvos 1841. Senaatin oikeusosaston senaattori 1857–67.
1812–1877. Liikemies Joensuussa. Kauppaliike Pietarissa vuodesta 1866.
1639–1720. Ranskalainen kirjailija, apotti.
1824–1843. Victor Hugon tytär.
Hugo (Vacquerie), Leopoldine Cécile Marie Pierre Catherine
1832–1887. Suomalaissyntyinen kirjailija ja lehtimies. Opiskeli Helsingin yliopistossa, muutti Ruotsiin 1856. Vaati lehtiartikkeleissaan Nya Dagligt Allehanda -lehdessä 1863 Suomen eroa Venäjästä.
1696–1750. Saksin marsalkka. Sotapäällikkö, August Väkevän poika, sukua kirjailija George Sandille.
1827–1879. Yhdyspankin Viipurin konttorin virkailija.
1830–1880. Opiskeli Ranskassa ja Tukholmassa. Ranskanopettaja Turun lukiossa 1865, Vaasan lukiossa 1869 ja Helsingissä 1871–79. Ranskan lehtori Helsingin yliopistossa 1871.
Hernmarck, Conrad Gustaf Knut
1818–1863. Liikemies. Ruotsin, Norjan ja Lyypekin varakonsuli Helsingissä. Forssa-yhtiön perustajia, osakas ja johtokunnan jäsen.
1802–1872. Ranskalainen kirjailija.
Synt. 1810. Henrik Härkösen renki 1820-luvulla.
1796–1879. Snellmanin isän Christian Henrik S:n toinen puoliso vuodesta 1820.
Balttialainen vapaaherratar, piti tyttöjen sisäoppilaitosta Helsingissä 1840-luvulla. Muutti 1844 takaisin Viroon.
1793–1875. Saksalainen kirurgi Berliinissä.
1498–1534. Italialainen maalari.
1828–1916. Haeggströmien perhetuttava.
1777–1836. Rotschildin liikehuoneen perillinen, perusti 1813 pankin Lontooseen. Englannin hallituksen neuvonantaja.
1780–1851. Saksalainen maantieteilijä ja historioitsija. Opettaja ja kirjastonhoitaja.
1656–1710. Englantilainen kansantaloustieteilijä.
1829–1857. J. J. Tengströmin tytär. Paavo T:n puoliso.
Tikkanen, Helena Maria (o. s. Tengström)
1823–1859. Syntynyt Ruotsissa. Apteekkari Kuopiossa 1852–59.
1795–1836. Pappisvihkimys Pietarissa 1817. Kupanitsan apulaiskirkkoherra.
1632–1675. Hollantilainen maalari.
1771–1853. Kymenkartanonläänin maaherra 1812–27. Carl Fabian Theodor L:n isä.
1825–1895. Ranskalainen kirjailija ja kriitikko.
1784–1855. Teologi, kielitieteilijä.
1826–1872. Ruotsin kuningas 1859–1872.
1780–1849. teologian professori Berliinissä.
1838–1872. Kauppias Joensuussa. Kaupunginvanhin 1862–64. Yhdyspankin konttorin johtaja vuodesta 1862.
1821–1880. Ruotsalainen luonnontutkija ja matkakirjailija. Kansallismuseon kasvitieteellisen osas­ton intendentti ja professori 1856.
1754–1793. Ranskan kuningas 1774, teloitettiin 1793.
Synt. 1844. Merimies. Perämiestutkinto Oulussa 1867, kapteenintutkinto 1871. Nahkiainen-aluksen perämies 1892, sittemmin kapteeni.
1811–1852. Tutkimusmatkailija ja orientalisti. Filosofian kandidaatti 1836. Itämaisen kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1839–51, professori 1851–52.
1794–1847. Saksalainen kirurgian professori ja kirurgisen poliklinikan johtaja Berliinissä 1840–.
1621–1695. Ranskalainen kirjailija.
1787–1838. Lemin kirkkoherra 1821–38.
1562–1635. Espanjalainen runoilija.
1813–1887. Brittiläinen meriupseeri. Luut­nantti 1846, kommodori 1865 ja vara-amiraali 1879.
1807–1866. Ruotsalainen oikeuslääketieteen kehittä-
1817–1879. Pappistutkinto 1842, Nilsiän kirkkoherra 1866. Filosofian tohtori Upsalassa 1877. Suomen kielen kääntäjä, nimimerkki L. P.
1798–1872. Filosofian maisteri ja tohtori 1823. Opettaja Viipurin lukiossa 1829. Kappalainen Turussa 1848–72. Julkaisi mm. kokoelman Suomen kirkko- ja kouluasetuksia.
Antell, Samuel Henrik
1810–1874. Suomen valtiosihteerin viraston 1. toimitussihteeri 1854. Uudenmaan läänin kuvernööri 1858–62. Senaatin talousosaston senaattori 1859–62. Kuopion läänin kuvernööri 1862–66. Aateloitu 1866. Senaatin talaousosaston senaattori, kansliatoimituskunnan päällikkö 1866–69. Salaneuvos 1873.
1798–1848. Kajaanin kihlakunnan maaviskaali 1825.
1802–1878. Ruotsalainen taiteilija.
1824–1875. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1850. Yleisten rakennusten ylihallituksen yliarkkitehti 1869–74.
1800–1877. Ruotsalainen esteetikko ja kielitieteilijä. Ruotsin Akatemian jäsen 1849.
1796–1862. Saksalainen filosofi. Filosofian professori Kielin yliopistossa 1839.
Runeberg, Fredrika Charlotta (o. s. Tengström)
1807–1879. Kirjailija, vuodesta 1831 naimisissa Johan Ludvig R:n kanssa.
Runeberg (Tengström), Fredrika Charlotta
konttoriapulainen Helsingissä Henrik Borgströmin kauppahuoneessa.
Synt. 1842. Apulaislääninarkkitehti Oulussa 1867. Rautatietyöpajan palveluksessa 1868. Varikko- ja työpajaesimies Riihimäki–Pietari-radalla 1869–92.
1772–1844. Ranskalainen eläintieteilijä.
Kuollut 1657. Virolainen pappi, julkaisi 1648 viron kieliopin.
1846–1889. Kauppaneuvos Borgströmin tytär.
1597–1639. Saksalainen runoilija ja kirjallisuusteoreetikko.
1575–1642. Italialainen maalari ja kaivertaja.
1787–1845. Ruotsalainen kemisti ja geologi. Kuninkaallisen vuorikollegion jäsen.
– ks. Stråhlman.
n. 160–225. Roomalainen kirkollinen ajattelija ja kirjailija.
n. 123–72/73 eKr. Roomalainen sotapäällikkö. Iberian niemimaan käskynhaltijana 83–72 kehitti alueelleen autonomista asemaa keskushallinnosta.
1823–1886. Vuori-insinööri Venäjällä 1851–62. Vuorimestarin arvo 1859, ylimaamestari 1872. Vuorihallituksen vt. vuori-intendentti 1880–84.
1813–1876. Ruotsalainen lääkäri Upsalassa ja Tukholmassa. Puoliso Fredrika Haeggström vuodesta 1843.
Maanviljelijä Anders Wennbergin omistamalla tilalla Ilomantsin Pälkjärvellä 1873.
1818–1887. Senaatin kirkollisasiain toimituskunnan esittelijäsihteeri 1853–82. Pappisvihkimys 1843, teologian tohtori 1857.
1821–1888. Maalari. Kenraali Svertskovin poika.
1812–1888. Vaasan teknisen reaalikoulun johtaja 1849. Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarin johtaja 1873–80.
239–169 eKr. Runoilija.
1821–1906. Pappistutkinto 1844. Pappina 1844–79 mm. Vihdissä, Kaarinassa ja Turussa. Turun tuomiokapitelin Asessori 1879–82, 88–91, tuomiorovasti 1891. Teologinen kirjailija. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja 1872.
1802–1873. Ranskalainen kirjailija.
1600–1668. Saksalainen jesuiitta ja kirjailija.
1818–1903. Saksalais-puolalainen taikuri.
Synt. 1824. Snellmanin appi-isän, Anders Wennbergin sukulainen.
n. 1475–1507. Valencian arkkipiispa 1492, kardinaali 1493. Valencian herttua 1498.
n. 314–276 eKr.
Polemon, Kreikkalainen filosofi, Platonin akatemian johdossa
1836–1890. Fys. ja mat. kandidaatti 1856, lisensiaatti 1861, tohtori 1864. Kemian dosentti Helsingin yliopistossa 1861, vt. kemian professori 1862, professori 1871–80. Nimimerkki ”H-s”.
1769–1855. Ranskalainen kirjailija.
1806–1854. Ranskalainen kirjailija ja lehtimies.
n. 480–406 eKr. Kreikkalainen näytelmäkirjailija.
1808–1879. Ranskalainen kirjailija.
Lavergne, Alexandre Marie Anne de Lavaissière de
1814–1858. Filosofian maisteri 1836, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Myöh. piirilääkäri Viipurin läänissä.
Anna Sursillin ensimmäinen puoliso.
1648–1717. Ranskalainen mystikko.
Guyon (o. s. Bouvier de la Mothe), Jeanne Marie
384–322 eKr. Kreikkalainen valtiomies ja reetori.
1811–1883. Opiskeli Upsalassa 1827–29. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1830, filosofian maisteri 1836. Opettajaksi 1837, opettajaksi kadettikouluun 1843. Pappisvihkimys 1849. Uudenkaupungin kirkkoherra 1856–83.
1802–1857. Ranskalainen kenraali ja poliitikko. Vuoden 1848 kapinayrityksen jälkeen järjestyksen palauttajana sotaministeri ja sotilasdiktaattori.
1833–1864. Filosofian kandidaatti 1856, maisteri 1857. Fyysikko, osallistui ruotsalaiseen retkikuntaan Huippuvuorille 1861.
1791–1878. Saksalainen kreivi ja liikemies, perusti useita orpokoteja.
1860–1930. Anders Henrik Snellmanin puoliso vuodesta 1880.
1780–1860. Ruotsalainen pedagogi. Upsalan katedraalikoulun rehtori 1830–45.
1766–1850. Saksalainen protestanttinen teologi. Professori Erlangenissa 1789–, Göttingenissä 1794– ja Erlangenissa 1804–.
1807–1887. Saksalainen kirjailija, filosofi ja esteetikko. Estetiikan ja saksalaisen kirjallisuuden professori 1837. Frankfurtin kansalliskokouksen jäsen 1848.
1824–1909. Snellmanin velipuoli. Maanviljelijä Alahärmässä.
1664–1750. Hollantilainen maalari.
1828–1888. Tuomarintutkinto 1852, ylempi kameraalitutkinto 1853. Suomen Pankin Pietarin konttorin kassanhoitaja, konttorin johtaja 1870–88.
1740–1795. Ruotsalainen runoilija ja säveltäjä.
1772–1834. Englantilainen runoilija.
185–129 e.Kr. Roomalainen sotapäällikkö, valtiomies ja kulttuurihenkilö.
Scipio, Publius Cornelius Scipio Aemilianus Africanus (minor)
Wennberg, Johanna Lovisa
– ks. Snellman
1785–1873. Ranskalainen kirjailija.
n. 1686–1744. Lääninsihteeri, lainsuomentaja.
Synt. 1848. Kirvesmies. Asui Snellmanin Yrjönkadun talon piharakennuksessa.
1814–1889. Filosofian maisteri 1836, lääketieteen kandidaatti 1843, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Piirilääkäri Loviisassa 1879, Helsingissä 1882–. Porvarissäädyn edustajana valtiopäivillä.
1843–1892. Ruotsalaissyntyinen filosofian maisteri 1869. Opiskeli Helsingin teknisessä reaalikoulussa. Myöhemmin opettaja Tukholmassa 1877.
1759–1837. Ranskalainen valtiomies ja po­liittinen kirjailija. Lähettiläs Varso­vassa 1812, sittemmin Napoleonin vastustaja. Rojalisti, parlamentin jäsen.
1774–1842. Englantilainen lääkäri.
Käänsi Thomas Mooren runoja ruotsiksi.
1728–1779. Brittiläinen tutkimusmatkailija.
1650–1710. Ranskalainen kirjailija.
1770–1850. Englantilainen runoilija.
1777–1832. Ranskalainen pankkiiri ja poliitikko.
n. 100–125. Roomalainen filologi ja histo­rioitsija.
1825–1873. Kuopion läänin lääninkamreeri 1868–69.
Kuollut 1866. Torppari Sotkamossa.
Schulze, Friedrich August
Berliinin maistraatin jäsen, kouluneuvos.
1784–1863. Majuri 1823, viidennen suomalaisen tarkk’ampujapataljoonan komentaja 1829. Virkaero ja everstiluutnantin arvo 1831.
1714–1763. Englantilainen runoilija.
1806–1892. Ruotsalainen historioitsija.
1801–1843. Itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.
1803–1850. Maisteri 1827, myöh. senaatin ja lääninhallinnon viroissa.
1804–1866. Opettaja Viipurissa 1836. Sortavalan kirkkoherra 1865.
Ruotsalainen aatelismies, tilanomistaja, kuoli 1700-luvun alussa. Karjalan rakuunoiden ratsumestari vuoteen 1677.
1788–1859. Baijerin ministeripresidentti ja sisäministeri 1837–1847. Jacob Adam von A:n poika.
”Mimmi”, luultavasti rouva Lagerstamin tytär.
1770–1815. Lehtori Linköpingin lukiossa.
1792–1849. Oikeustieteen professori Breslaussa 1826.
1725–1800. Ruotsalainen kreivi ja sotilas. Kenraaliluutnantti 1778, Suomen armeijan komentaja Venäjän sodassa 1788–90. Jalkaväen kenraali sekä Ruotsin armeijan ylipäällikkö 1789. Sotamarsalkka 1790, valtakunnan herra 1792.
1821–1890. Kirurgian kandidaatti 1847, maisteri 1851. Käkisalmen piirilääkäri 1851, kaupunginlääkäri 1853–62, piirilääkäri 1862. Piirilääkäri Lohjalla 1879.
1817–1895. Saksalainen luonnontieteilijä ja filosofi. Professori Giessenissä 1847, asui sittemmin Stuttgartissa, Bernissä ja Nizzassa. Geologian professori Genevessä 1852. Darwinisti.
1572–1637. Englantilainen näytelmäkirjailija ja runoilija.
Kuollut 1872. Englantilainen kirjailija.
Tanskalainen teologi.
1792–1870. Saksalainen kansantaloustieteilijä. Professori Erlangenissa 1816– ja Heidelbergissa 1822–. Salaneuvos, Frankfurtin kansalliskokouksen jäsen 1848.
Synt. 1813. Kauppias Henrik Gustaf B:n leski.
1759–1808. Ruotsalainen filosofi, runoilija ja esteetikko. Karkoitettiin Ruotsista 1793, vuodesta 1795 professori ja kirjastonhoitaja Greifswaldin yliopistossa.
n. 1397–1468 Kirjapainotaidon keksijä.
1813–1886. Ranskalainen teollisuusmies ja tiedekirjailija.
Laboulaye (La Boulaye), Charles Pierre Lefebvre de
1797–1882. Itävaltalainen matemaatikko ja teknikko, vapaaherra.
1818–1864. Vuoriviraston virkamies 1841. Tutkimusmatka Siperiaan 1845. Luonnon- ja kansatieteellisiä tutkimusmatkoja Sitkan saarelle Alaskaan 1850–52. Kalastustarkastaja 1860.
1811–1867. Ruotsalainen opettaja.
1738–1811. Filosofian kandidaatti 1754, maisteri 1760. Kirurgin tutkinto Pietarissa 1757. Lääketieteen tohtori 1768. Johti ruttoepidemian vastaista kampanjaa 1770–72. Moskovan kaupunginlääkäri 1772–76. Tilanomistaja. Kutsuttiin 1803 lääkintöneuvoston jäseneksi, Pietarin lääketieteellis-kirurgisen akatemian jäsen 1808. Valtioneuvos 1810.
1758–1847. Ruotsalainen kreivi, virkamies. Valtioneuvos 1809, valtakunnanherra 1810. Oikeusministeri 1829–40.
1791–1839. Kemian professori Helsingin yliopistossa 1823–39.
1816–1873. Kajaanilainen kauppias. Raatimies 1841–1868. Porvarissäädyn edustaja valtiopäivillä.
1814–1868. Pappistutkinto 1838, myöh. Pietarsaaren kappalainen.
1699–1777. Madame Geoffrin, seurapiirinainen Pariisissa.
1495–1562. Alankomaalainen maalari.
1808–1885. Maanmittari, Snellmanin serkku.
1827–1881. Erik Gustaf E:n tytär. Puoliso vuodesta 1849 Claes Gustaf Beyrath.
1638–1709. Hollantilainen maalari.
1807–1872. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1846. Todellinen valtioneuvos 1854. Senaatin talousosaston senaattori, kansliatoimituskunnan päällikkö 1854–69.
1802–1854. Lääninmaanmittari Oulun läänissä 1840.
1781–1867. Filosofian maisteri 1805, pappisvihkimys 1806. Saarnaaja Savon jääkärirykmentissä Suomen sodan aikana 1808–09. Kirkkoherra Ruotsissa 1824, rovasti 1825, lääninrovasti 1837. Talousseuran puheenjohtaja. Valtiopäivämies vuodesta 1834.
1694–1768. Saksalainen koulunrehtori. Filosofi, teologi, itämaisten kielten opettaja.
1793–1874. Ranskalainen kustantaja ja lehtimies.
1662–1749. Flaamilainen maisemamaalari ja etsaaja.
1833–1904. Kapteeni ja insinööri. Oulun insinööripiirin päällikkö 1871. Suomen rautateiden Pietarin päällikön apulainen 1872. Suomen rautateiden pääjohtajan apulainen 1877–90.
1777–1851. Tanskalainen fyysikko. Fysiikan professori Kööpenhaminassa 1817, yliopiston rehtori 1825–26, 1840–41 ja 1851.
August Matthias H:n puoliso 1823.
1807–1892. Ruotsalainen kirjailija. Toinen puoliso vuodesta 1841 Johan Gabriel Carlén.
Saksalainen pappi, kirjailija.
–1834. Itävaltalainen kapteeni. Haavoitti attentaattiyrityksessä 9.8.1832 keisari Ferdinandia. Kuoli vankeudessa.
1790–1876. Saksalainen kirurgi. Lääketieteen professori Tübingenissä vuodesta 1816.
1772–1838. Ranskalainen lääketieteen professori.
1800–1877. Ruotsalainen pappi ja kirjailija.
1823–1897. Saksalainen kulttuurihistorioitsija ja kirjailija. Professori Münchenissä 1854, Baijerin kansallismuseon johtaja 1885.
1811–1875. Ruotsalainen filosof, valtiomies, akateemikko ja piispa. Käytännöllisen filosofian professori Lundissa 1847–. Kalmarin piispa 1852.
1811–1840. Lääketieteen tohtori 1839.
1801–1849. Ruotsalainen apteekari ja kemisti.
1809–1865. Meriupseeri ja kartoittaja. Luotsilaitoksen päällikön apulainen 1848, virkaero ja everstin arvo 1853. Saimaan vesistön kartoitustöissä 1856–65.
1805–1865. Eng­lantilainen meteorologi ja meriup­seeri. Beagle-laivan kapteeni Charles Darwinin maailman­ympä­ripurjehduksella 1831–36. Uuden Seelannin kuvernööri 1843–46. Kauppaministeriön alaisen meteo­rologisen toimiston johtaja 1854.
1684–1754. Norjalais-tanskalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja historioitsija. Metafysiikan ja historian professori Kööpenhaminassa.
1811–1845. Kauppias Oulussa. Mathias Alexander C:n veli.
1790–1870. Ranskalainen kirjailija ja valtiomies. Opetusministeri 1840–44. Ranskan akatemian elinikäinen sihteeri vuodesta 1834.
1754–1826. Venäläinen kreivi ja valtiomies. Ulkoministeri vuodesta 1807.
Lindh, Per Magnus
1807–1843. Kustantaja Örebrossa.
n. 1365–1416. Böömiläinen uskonpuhdistaja, Jan Husin työtoveri. Poltettiin kerettiläisenä roviolla.
1336–1405. Mongoliruhtinas.
1835–1911. Karl Ferdinand F:n puoliso vuodesta1865.
1831–1890. Lääketieteen kandidaatti 1857, lisensiaatti 1859, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Kaupunginlääkäri Kuopiossa 1861, sairaalalääkäri 1869, piirilääkäri 1870. Luonnontieteellisiä julkaisuja.
1801–1871. Venäläis-saksalainen eversti, johti geologisia tutkimusmatkoja. Sittemmin geologian professori Kievissä.
Hwasser, Israel
1790–1860. Yliopistonopettaja, lääkäri ja poliittinen kirjailija. Professori Turun akatemiassa, vuodesta 1830 professori Upsalan yliopistossa.
1767–1831. Saksalainen kustantaja.
n. 470–399 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1316–1374. Ruotsin ja Norjan kuningas 1319.
1765–1835. Apteekkari Johan J:n puoliso 1783.
1764–1840. Ranskalainen kirjailija.
1813–1888. Ranskalainen kirjallisuushistorioitsija ja kriitikko.
Ortodoksinen pappi, Kuopion yläalkeiskoulussa uskonnonopettaja 1846–47.
1749–1791. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko. Jakobiinijohtaja 1790, kansalliskokouksen puheenjohtaja 1791.
Mirabeau, Honoré Gabriel Victor de Riqueti de
1801–1881. Ruotsalainen juristi ja valtiopäivämies. Oikeuskansleri 1845–1866.
1792–1864. Kirurgian maisteri, vankila- ja sairaalalääkäri Kuopiossa.
1676–1750. Rykmentinpastori Riiassa 1705, Mynämäen kirkkoherra 1712. Laivaston pappi 1713–17. Lääninrovasti 1717.
1745–1813. Venäläinen sotamarsalkka 1812, Smolenskin ruhtinas 1813.
1830–1882. Carl Gustaf Mortimer von K:n puoliso vuodesta 1847.
Roomalainen historiankirjoittaja, osallistui Tibe­riuksen sotaretkeen 4–11 j.Kr.
1694–1778. Ranskalainen valistuskirjailija, filosofi ja historioitsija. Asui 1726–29 Englannissa ja 1750–53 Preussissa. Ranskan akatemian jäsen 1746.
Neovius, Edvard Engelbert
1823–1888. Kenraalimajuri, matematiikan ja topografian opettaja Haminan kadettikoulussa 1845. Julkaisi tutkimuksia ja oppikirjoja.
1780–1842. Tanskalainen arkeologi. Filologian professori 1813–1818. Filologian ja arkeologian professori Kööpenhaminassa 1832­­–.
1728–1779. Saksalainen maalari ja taidekirjailija.
1790–1867. Saksalainen filosofian historian tutkija. Bonnin yliopiston filosofian professori 1822–.
1846–1891. Värtsilän ja Möhkön rautatehtaiden palveluksessa.
1811–1862. Suomenkielinen kirjailija ja kääntäjä. Käytti myös nimeä Otto Tarvanen.
Schauman, Berndt Otto
1821–1895. Opiskeli Upsalassa 1842–43. Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssi 1849, ensimmäinen amanuenssi 1863–67.
n. 450–403 eKr. Ateenalainen aristokraatti, poliitikko, näytelmäkirjailija ja sofisti, Sokrateen ystävä.
1811–1882. Ranskalainen sosialistinen poliitikko.
n. 1630–1684. Hollantilainen maalari.
1822–1847. Saksalainen kreivi, runoilija.
n. 1450–1491. Saksalainen kuparipiirtäjä.
1674–1762. Ranskalainen näytelmäkirjailija.
1767–1838. Saksalainen kirjalli­suus­historioitsija. Teologian professori Rintelnissä 1794, myöh. historian pro­fessori. 1801 professori Marbur­gissa. Historian professori Breslaussa 1815 ja yliopiston kirjaston ylikirjaston­hoitaja.
1815–1863. Italialainen historioitsija ja poliitikko, opetus- ja sisäministeri 1848.
– ks. Schildt, Wolmar Styrbjörn
1830–1894. Ylempi kameraalitutkinto 1854. Kihlakunnankirjuri Pirkkalassa 1876–83.
1854–1888. Johan Ernst Adhemar ja Sofie Louise W:n tytär.
Wikman, Constantin
1816–1890. Kenraalimajuri 1858. Pietarin Suomen tullitoimiston päällikkö 1859. Päätullijohtokunnan ylijohtaja 1865–81.
1817–1885. Kauppias ja laivanvarustaja Oulussa.
1804–1889. Ruotsalainen lääkäri ja kirjailija. Nimimerkki Onkel Adam.
1806–1878. Espanjan kuningatar vuoteen 1840, jolloin karkotettiin maasta. Palasi Espanjaan 1844.
1759–1842. Suutari Iitissä. Anders Johan S:n isä.
1843–1872. J. W. G:son Snellmanin tytär.
1800–1883. Ranskalainen kirjailija ja lehtimies.
1807–1868. Porvoon tuomiokapitulin amanuenssi 1829–48, notaari 1848–54. Sittemmin Hauhon kirkkoherra.
1819–1890. Esittelijäsihteeri senaatin valtiovaraintoimituskunnassa 1864, valtioneuvos 1871. Oulun läänin kuvernööri 1878–82.
1793–1855. Saksalainen filosofi. Logiikan ja metafysiikan professori Jenassa 1824–.
1793–1861. Kauppaneuvos, kauppias Kristiinankaupungissa.
1801–1873. Ruotsalainen kirkkoherra, kirjailija ja kääntäjä, roomalaisen lyriikan dosentti Upsalassa.
1853–1856. Snellmanin tytär, ”Malena”.
1762–1838. Ruotsalainen matemaatikko ja pappi. Professorin arvo 1807.
1779–1856. Preussilainen poliitikko.
n. 1606–1638. Alankomaalainen maalari.
1537–1592. Ruotsin kuningas 1568–1592. Kustaa I:n poika.
1780/81–1854. Tukholmalaisen oluenpanimon omistajan leski.
1761–1829. Ruotsalainen teologian professori 1809, tuomiorovasti 1814.
1776–1822. Saksalainen runoilija, säveltäjä ja piirtäjä. Lakimies, hallintoneuvos ja kamarioikeusneuvos.
Brockhaus, Hermann
1806–1877. Saksalainen orientalisti ja lingvisti. Professori Jenassa 1839, Leipzigissä 1841.
1786–1850. Englantilainen lääkäri ja kemisti.
1764–1832. Saksalainen lehtimies ja julkaisija.
n. 1433–1494. Alankomaalainen maalari.
371–287 eKr. Kreikkalainen filosofi ja luonnontutkija.
1796–1874. Englantilainen kirjailija, julkaisi historiallisia romaaneja ja elämäkertoja.
Rein, Gabriel
1800–1867. Helsingin yliopiston historian professori 1834–61, yliopiston rehtori 1848–58. Aateloitu 1856. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja. Lauantaiseuran jäsen, Suomalaisen kirjallisuuden seuran perustajia.
1798–1873. Saksalainen kirjailija, kirjallisuushistorioitsija ja Literaturblatt-lehden toimittaja 1825–48 ja 1852–69.
1772–1837. Ranskalainen sosiaalifilosofi, utopistinen sosialisti.
1811–1895. Ruotsalainen juristi, kustantaja ja kirjailija. Postijohtaja Göteborgissa 1860.
1809–1841. Venäläis-saksalainen mineralogi. Pietarin tiedeakatemian apulainen. Otto von B:n veli.
1826–1853. Kadettikoulussa 1841–46, Helsingin yliopistossa 1847–53. Julkaisi runoja nimimerkillä A-l.
1710–1796. Skotlantilainen filosofi, common sense -filosofian edustaja.
1833–1916. Opettaja Helsingissä 1857–59, Jyväs­kylän seminaarin äidinkielen lehtori 1863–94, varajohtaja vuodesta 1875. Kirjoitti oppikirjoja suomeksi. Lehti­mies, liikemies, pankinjohtaja ja Jyväskylän kaupunginvaltuutettu.
1827–1855. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1847. Kirjallisuuden dosentti 1852.
1749–1832. Saksalainen runoilija ja kirjailija. Aateloitu 1782.
Ilmoni, Immanuel
1797–1856. Lääketieteen professori Helsingin yliopistossa 1834–56.
1622–1683. Englantilainen poliitikko.
1814–1894. Norjalainen talonpoikaispoliitikko. Julkaisi puolueen lehteä Folketidende 1865–79.
1571–1641. Englatilainen tilastotieteilijä.
1818–1855. Ruotsalainen eläinlääkäri, Ultunan maatalousins­tituutin opettaja.
1831–1887. Kuopiolainen kauppiaan poika ja myöhemmin oman messinkipajan omistaja.
1787–1867. Saksalainen oikeusoppinut ja poliitikko. Professori Landshutissa 1809– ja Bonnissa 1819–, Heidelbergissä 1821–. Osallistui Baijerin valtiopäiville 1831–48 ja Frankfurtin kansalliskokoukseen 1848–49.
1783–1862. Ranskalainen geologi ja antropologi. Professori Montpellierissä 1820.
Kuoli 1248. Suomen piispa n. 1220–1245.
1813–1893. Katolisen uudistusliikkeen johtohahmoja Saksassa. Välirikko Paavin kanssa johti eroon pappisvirasta.
1802–1853 Ruotsalainen orientalisti ja pappi, Upsalan yliopiston itämaisten kielten professori 1843–.
1600–1682. Ranskalainen maisemamaalari ja kaivertaja.
1826–1893. Tuomarintutkinto 1847, kameraalitutkinto 1854. Kuopion läänin lääninsihteeri vuoteen 1871. Laamanni. Suomen Pankin johtaja 1871, Yhdyspankin hallituksen jäsen 1872.
1832–1871. Pappisvihkimys 1856. Kolarin kappalainen 1864, Pudasjärven kappalainen 1869.
1770–1835. Skotlantilainen runoilija.
1840–1912. Filosofian kandidaatti 1862, maisteri 1864. Saksan kielen lehtori Helsingin yliopistossa 1866–1901. Kirjallisen kuukausilehden toimittaja 1866–80. Valtiopäivillä 1867 aatelissäädyn edustaja. Helsingin suomalaisen tyttökoulun perustaja ja johtaja 1869–86.
1606–1638/84. Alankomaalainen maalari.
1784–1850. Amerikkalainen kenraali. Meksikonsodan sankari 1847. USA:n presidentti 1849–50.
Rothsten, Frans Wilhelm
1833–1900. Filosofian kandidaatti 1855, maisteri 1857. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri 1870. Suomen kielen opettaja Helsingissä 1871–93.
1780–1845. Englantilainen filantrooppi, kveekari. Vankilauudistusten puolestapuhuja.
1819–1889. Tullilaitoksen palveluksessa vuodesta 1857. Sukututkija.
synt. 1816. Saksalainen maalari.
1794–1878. Ranskalainen lakimies, parlamentin jäsen 1830-luvulla.
1793–1861. Puolalainen kenraali, osallistui marraskuun kapinaan 1830.
1769–1820. Luutnanttina ero armeijasta 1798. Lindnäsin kartanon omistaja Mäntsälässä. Aatelissäädyn edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809.
1824–1887. Amerikkalainen prikaatinkenraali pohjoisvaltioiden joukoissa 1861–64. Egyptin varakuninkaan Ismail paššan esikuntapäällikkö 1870–83.
1812–1870. Englantilainen kirjailija.
1760–1826. Saksalainen runoilija.
Björkman, Carl Isak
1805–1866. Senaatin esittelijäsihteeri 1853. Suomen Pankin johtaja 1861–1866. Valtioneuvos 1865.
1800–1891. Preussilainen sotamarsalkka 1871 ja kreivi 1870. Sotastrategi. Johti sotatoimia sodassa Ranskaa vastaan 1870–71.
1563–1610. Italialainen maalari.
1815–1874. Teologian professori Leipzigissä 1859.
Tischendorf, Lobegott Friedrich Konstantin von
1733–1804. Englantilainen kemisti, teologi ja filosofi.
1769–1820. Tšekkiläinen runoilija, kirjallisen uudistusliikkeen johtaja.
1583–1645. Hollantilainen oikeusoppinut ja valtiomies.
Kauppias ja varakonsuli Turussa 1860-luvulla.
65–8 eKr. Roomalainen runoilija.
1736–1807. Tanskalais-saksalainen filosofi ja psykologi. Professori Kielissä ja Kööpenhaminassa.
1798–1883. Venäläinen ruhtinas ja poliitikko. Ulkoministeri 1856–80.
Sisilialais-kreikkalainen lain­laatija 6. vuosisadalla eKr.
1802–1844. Lääketieteen kandidaatti 1831, lisensiaatti ja tohtori 1832. Kristiinankaupungin kaupunginlääkäri 1832, Raahen piirilääkäri 1834.
1773–1854. Ranskalainen kreivi ja restauraatioajan poliitikko.
Villèle, Jean Baptiste Guillaume Marie Anne Séraphin Joseph de
1818–1881. Venäjän keisari 1855–1881 ja Suomen suuriruhtinas 1855–81.
– ks. Sand.
1780–1846. saksalainen protestanttinen teologi. Professori Erlangenissa 1805, Heidelbergissä 1807. Teologian professori Berliinissä 1811–.
Kuollut 1874. Omisti Stor-Danskar tilan Kirkkonummella.
1795–1864. Saksalainen apteekkari ja kemisti. Professori Berliinissä 1823.
1823–1852. Jeanette Snellmanin ystävätär.
1688–1740. Preussin kuningas 1713–40.
1806–1876. Filosofian maisteri 1840. Kreikkalaisen kirjallisuuden lehtori Kuopion lukiossa 1844. Pappisvihkimys 1852, rovasti 1864.
1813–1886. Teologinen tutkinto 1837. Opettaja Vaasassa 1839. Mynämäen kirkkoherra 1858.
1822–1890. Saksalainen näytelmäkirjailija, ohjaaja. Nimimerkki ”Roderich”.
1746–1816. Ruotsalainen liikemies, tehtailija ja maatalouskirjailija. Kanslianeuvos 1812. Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen 1812.
1711–1776. Englantilainen empiirinen filosofi.
Runoilija Nilsiästä. Julkaisi runoja kokoelmassa ”Mansikoita ja mustikoita” 1861.
Italialainen kirjailija.
Syntynyt 1200-luvun alussa, kuoli 1266. Ruotsalainen hallitusmies. Valtakunnan jaarli 1248–1266. Sotaretki Suomeen 1248–1249.
n. 1480–1556. Italialainen maalari.
Englantilainen filosofi.
365/0–275/0 eKr. Kreikkalainen filosofi, perusti Ateenan skeptisen koulun.
1805–1887. Ruotsalainen pappi ja kirjailija.
1827–1901. Senaatin kansliatoimituskunnan protokollasihteeri 1865, apulaisesittelijäsihteeri 1869–80.
1788–1847. Savon jalkaväkirykmentin vänrikki 1808, luutnantti 1809. Sittemmin upseeri Ruotsissa, kapteeni 1812, majuri 1820, eversti 1837. Karlstenin linnoituksen komendantti 1839.
1823–1905. Ranskalainen herttua, konservatiivi poliitikko. Kansalliskokouksen jäsen 1871. Senaattori 1876.
1743–1793. Ranskalainen vallankumouksellinen, Jakobiini.
1779–1842. Saksalais-balttilainen luonnontutkija, professori Tartossa 1820.
1834–1921. Lääkäri ja kasvitieteilijä. Fyysis-mate­maatisen tiedekunnan kandidaatti 1856, maisteri 1857. Lääketieteen kandidaatti 1859, lisensiaatti 1865, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1865. Helsingin yliopiston kasvitieteellisen museon amanuenssi 1859–66. Lapinlahden mielisairaalan lääkäri 1865, ylilääkäri 1868–1904. Professorin arvo 1877, filosofian kunniatohtori 1907.
1791–1862. Tanskalainen filologi, historioitsija ja arkistomies. Pohjoismaisten kielten professori Kööpenhaminassa 1845.
1818–1884. Ruotsalainen kirjailija ja näyttelijä.
1791–1869. Saksalainen filosofian professori Berliinissä 1824–, Kielissä 1833– ja Göttingenissä 1837–.
Räätäli Vaasassa. Puoliso Margaretha Sursill.
1786–1832. Ruotsalainen kirjakauppias ja -kustantaja Upsalassa ja Tukholmassa.
1790–1876. Ranskalainen kirjankustantaja.
1776–1827. Ruotsalainen käytännöllisen filosofian professori Upsalan yliopistossa vuodesta 1810.
1824–1890. Merikapteeni. Turun merenkulkukoulun johtaja 1865. Kollegiasessori.
1807–1873. Sveitsiläinen eläintieteilijä ja geologi. Professori Neuchâtelissa. Muutti USA:han 1846. Professori Bostonissa, Charlestonissa ja Cambrigdessä.
n. 400–318 eKr. Kreikkalainen sotapäällikkö ja valtiomies, Platonin oppilas.
1811–1898. Syntynyt Ruotsissa. Oleskeli Ranskassa ja Italiassa 1829–1840. Valtiosihteerin viraston virkamies 1841–45. Ranskan ja saksan kielen opettaja Helsingin yliopistossa 1845, ranskan kielen lehtori 1853–70. Sensuurikomitean jäsen 1854. Painoasiainylihallituksen jäsen 1868.
1776–1831. Saksalainen historioitsija ja preussilainen virkamies. Lähettiläs Vatikaanissa 1816. Tutkija ja luennoitsija Bonnissa 1823.
1815–1870. Nurmijärven pitäjänkoulun opettaja 1839.
1709–1784. Englantilainen kirjailija.
n.1510–1555 jälkeen. Alankomaalainen maisemamaalari.
1728–1797. Sveitsiläinen lääkäri. Professori Lausannessa 1766, Paviassa 1780.
121–180. Rooman keisari 161–180. Stoalaisen filosofian kannattaja.
1843–1865. Venäjän suuriruhtinas ja kruununperijä, Aleksanteri II:n poika.
1786–1859. Saksalainen kielitieteilijä ja kansan­runouden tutkija. Professori Göt­tingenissä vuodesta 1835, myöhemmin Giessenissä ja Berliinissä.
1810–1863. Valtiomies. Venäjän kielen kääntäjä valtiosihteerin virastossa 1847. Toimitussihteeri 1848. Mikkelin läänin kuvernööri 1853–54, Uudenmaan läänin vt. kuvernööri 1854, Turun ja Porin läänin kuvernööri 1856–58. Senaatin talousosaston senaattori 1857, valtiovaraintoimituskunnan päällikkö 1858–63. Vapaaherra 1860.
1781–1820. Saksalainen historiantutkija, professori Berliinissä.
n. 1480–1550. Turun piispa 1527–50.
1814–1875. Ruotsalainen juristi ja kirjailija. Puoliso vuodesta 1841 kirjailija Emilie Flygare-Carlén.
1807–1884. Ruotsalainen piirtäjä, taidemaalari ja valokuvaaja.
1655–1728. Pappi. Viipurin lukion lehtori, rehtori 1693.
1808–1868. Pappisvihkimys 1834. Valkeasaaren kirkkoherra 1837. Nimimerkki ”-n. -r. Perintötilallinen Karjalasta” Kanava-leh­dessä.
1749–1840. Viipurin katedraalikoulun apulaisrehtori 1773. Valkjärven kirkkoherra 1780, teologian tohtori 1817. Nimerkki Strahlmann.
1785–1871. Ruotsalainen pappi, runoilija, historioitsija, kansanrunouskeräilijä. Hovisaarnaaja 1820, kirkkoherra Enköpingissä 1821–.
1782–1846. Ruotsalainen runoilija ja pappi. Professorin arvo 1810. Lundin yliopiston kreikan kielen ja kirjallisuuden professori 1812–. Ruotsin Akatemian jäsen 1818. Vaxjön piispa 1824–.
1810–1890. Saksalainen kirjailija ja filosofi. Professori Leipzigissä 1845–.
1812–1894. Ruotsalainen teatterimies ja näyttelijä.
1802–1866. Italialainen runoilija, lehtimies ja poliitikko.
1805–1877. Ranskalainen virkamies.
1533–1603. Engalnnin kuningatar 1558–1603.
1541–1603. Ranskalainen filosofi, saarnaaja ja uskonnollinen kirjailija.
1733–1813. Saksalainen runoilija.
Synt. 1816. Puoliso vuodesta 1846 varapastori Gregorius Aminoff (1798–1877).
1800–1868. Espanjalainen herttua, marsalkka ja poliitikko. Konseljipresidentti 1844–46. Useita kertoja pääministerinä.
1823–1849. Unkarilainen runoilija ja vapaustaistelija.
1818–1903. Filosofian tohtori Berliinistä, filosofisen yhdistyksen jäsen.
1844–1899. Opiskeli Saksassa. Insinööri. Forssan puuvillatehtaan isännöitsijä.
n. 1390–1436. Ruotsin valtionpäämies. Erik XIII:n vastaisen kapinan johtaja.
1816–1904. Venäläis-saksalainen orientalisti. Opiskeli Berliinissä ja Bonnissa 1835–42.
n. 460–400 e.Kr. Kreikkalainen historiankirjoittaja.
(Petter) Michelsson Synt. Pekka Matinmikko/Mattila. Magdalena Sursillin puoliso. Kalajoen kirkkoherra 1610, valtiopäivämies, kuollut luultavasti 1647.
1749–1812. Ruotsalainen piispa, historiantutkija ja poliitikko.
1839–1843. Aaron Gustaf B:n tytär.
841–1885. Lehtimies. Filosofian kandidaatti 1867, maisteri 1869. Morgonbladet-lehden päätoimittaja 1872–76, 1878–84.
1564–1616. Englantilainen näytelmäkirjailija, runoilija ja teatterimies.
1817–1882. Vaasan postikonttorin konttoristi 1842–57.
1817–1875. Saksalainen runoilija.
1598–1672. Ruotsalainen kielitieteilijä ja runoilija. Valtiopäivämies ja virkamies.
1806–1893. Sak­salainen filosofi ja runoilija. Ylimäär. professori Berliinissä 1838.
1795–1865. Saksalainen näyttelijä.
Malmström, Bernhard Elis
1816–1865. Ruotsalainen taidetutkija ja runoilija. Estetiikan ja kirjallisuushistorian dosentti Upsalassa 1843. Ruotsin akatemian jäsen 1850. Estetiikan, kirjallisuus- ja taidehistorian professori 1859.
1760–1842. Saksalainen filosofian (1794) ja historian (1801) professori Göttingenin yliopistossa.
Synt. 1817. Italialainen kirjailija ja poliitikko.
1729–1781. Saksalainen näytelmäkirjailija ja teoreetikko.
1794–1866. Englantilainen matemaatikko, Trinity Collegen rehtori Cambridgessa.
1808–1879. Saksalainen geologi. Tharandin metsäakatemian sihteeri 1840. Geologian professori Freiburgissa 1842–74.
1703–1793. Skotlan­tilainen filosofi.
1809–1865. USA:n presidentti 1861–65. Orjuuden vastus­taja. Kuoli salamurhan uhrina.
1776–1831. Saksalainen kirjailija Ruotsissa. Karl Gottfried von Helvigin puoliso.
Helvig (o. s. von Imhoff), Anna Amalia von
1794–1839. Ruotsalainen kielitieteilijä ja esteetikko. Retoriikan ja lyriikan professori Upsalassa 1832.
1766–1828. Englantilainen luonnontieteilijä, fyysikko, kemisti ja lääkäri. Royal Societyn sihteeri 1806.
1802–1851. Saksalainen protestanttinen teologi. Vuodesta 1829 professori ja Frankesche Stiftungenin johtaja Hallessa.
1830–1900. Teologinen tutkinto 1853. Antrean kirkkoherra 1866. Julkaisi runokokoelmia, Ruotsin Akatemian palkinto 1871.
n. 382–336 eKr. Makedonian kuningas 359–336, Aleksanteri Suuren isä.
1805–1875. Englantilainen kirjailija.
Kuoli 1529. Suomen uskonpuhdistajia. Opiskellut Rostockissa ja Louvainsissa 1510-luvulla. Agricolan opettaja.
1792–1861. Italialainen katolinen pappi ja saarnaaja, Pariisissa vuodesta 1851. Liberalismin kannattaja, kirjailija.
1659–1731. Englantilainen kirjailija.
1767–1835. Saksalainen kielitieteilijä, poliitikko ja filosofi. Vuodesta 1809 lähtien Preussin kulttuurihallinnon johtavissa viroissa, mm. perustamassa yliopistoa Berliiniin.
1806–1882. Saksalainen protestanttinen teologi. Professori Berliinissä 1837.
1769–1855. Majuri. Luutnantti Suomen sodassa 1808–09.
1811–1894. Tukholmalainen kirjakauppias.
1812–1864. Teologinen tutkinto 1833. Kuopion yläalkeiskoulun opettaja 1842–. Raudun kirkkoherra 1846.
Turkkuri Oulussa 1860-luvulla.
1802–1870. Ruotsalainen insinööri. Ruotsin laivaston kapteeni 1830, eversti 1850. Saimaan kanavan rakennustöiden johdossa vuodesta 1846. Johti Ruotsin rautateiden rakentamista 1854–62. Vapaaherra 1869.
1779–1847. Kielitieteilijä. Pietarin tiedeakatemian jäsen, valtioneuvos. Mongolikielten tutkija.
1799–1885. Italialainen kreivi, kirjailija ja valtiomies. Historian filosofian professori Torinossa 1857–60. Ministeri Pius IX:n ja Cavourin hallituksissa, sittemmin lähettiläs ulkomailla.
Afrikkalaisen Makololo-heimon päällikkö Zambesin rannalla. Päällikkö Sebituanen poika.
1813–1893. Englantilainen napaseutumatkaaja, Hudson Bay Companyn palveluksessa. Koulutukseltaan lääkäri.
1758–1851. Anatomian ja fysiologian professori Turussa ja Helsingissä 1818–46. Yliopiston rehtori 1839–46.
1785–1871. Filosofian professori Berliinissä 1811. Filologi, julkaisi kreikkalaisia klassikoita saksaksi.
1832–1898. Liikemies ja USA:n konsuli Viipurissa.
1817–1894. Englantilainen arkeologi ja diplomaatti. Kaivauksia Mosulissa, löysi 1849 Niniven kaupungin rauniot. Sittemmin ulkoministeriön palveluksessa, lähettiläs Konstantinopolissa 1877–80.
1795–1873. Saksalainen lääkäri. Professori Berliinissä 1838–. Yliopiston poliklinikan johtaja 1840–, myöhemmin patologian ja terapian professori.
1810–1898. Helsingin yliopiston fysiologian ja anatomian professori 1846–71. Arkkiatri 1859. Valtioneuvos.
1790–1850. Aliluutnantti Suomen sodassa Sandelsin joukoissa. Heinäveden nimismies 1812. Joensuun viljamakasiinin esimies 1830. Johan Bernhard S:n isä.
1825–1864. Vuoteen 1846 Lassal. Saksalainen sosialistinen poliitikko ja kirjailija.
Snellman, Carl August
1810–1844. Snellmanin veli. Merikapteeni, perämiestutkinto Vaasassa 1835 ja laivurintutkinto 1836. Uudenkaarlepyyn porvarioikeudet 1836, vuodesta 1840 Kristii­nan­kaupungissa.
n. 1370–1427. Italialainen maalari.
Gentile da Fabriano (Gentile di Niccolò di Giovanni Masi)
1744–1818. Saksalainen lääketieteen professori ja filosofi.
1761–1826. Saksalainen protestanttinen teologi. Teologian professori Göttingenissä 1790–1826. Teologian tohtori 1792, konsistorineuvos 1803.
Luutnantti. Sai 1711 naimakaupan kautta tilan omistuk­seensa Tenholan Germundbyssä.
1742–1779. Saksalainen populäärifilosofinen kirjailija, professori Leipzigissä 1769–72.
1826–1909. Valtiollinen kirjailija, kansanvalistaja ja lehtikirjoittaja. Kääntäjä, sanakirjatoimittaja. Kunnallisneuvos 1861. Valtio­päi­villä 1872–1900 talonpoikaissäädyn edustaja. Omisti Liuksialan kartanon Kangasalla.
1803–1856. Saksalainen lukionopettaja.
1797–1884. Saksalainen maantieteilijä ja kartografi. Sovelletun matematiikan professori Preussin rakennusakatemiassa 1824–1855.
1804–1872. Opiskelijaksi 1824, myöhemmin maanmittari.
1801–1854. Per Daniel Amadeus A:n puoliso vuodesta 1826.
Atterbom (o. s. af Ekenstam), Ebba Fredrika
1797–1848. Teologian apulainen Helsingin yliopistossa, vt. professori 1834, eksegetiikan professori 1846–48.
1770–1861. Puolalainen ruhtinas ja valtiomies. Venäjän ulkoministeri 1804–06. Johti Puolan kapinahallitusta 1831, jonka jälkeen asui Pariisissa emigranttiliikkeen johtajana.
1824–1907. Lars Isak Ahlstubben puoliso. Kenraali Svertskovin tytär.
1788–1858. Ranskalainen lingvisti.
1784–1874. Puolalainen kenraali, Puolan kapinan 1830–31 ylipäällikkö.
1726–1802. Preussin prinssi. Fredrik Suuren ja Ruotsin kuningatar Lovisa Ulrikan veli.
1822–1904. Adolf A:n puoliso vuodesta 1840.
Aminoff, Sofia Magdalena (o. s. Björkenheim)
1839–1897. Filosofian maisteri 1864. Lakitieteen kandidaatti 1867. Viipurin hovioikeuden asessori 1879, Turun hovioikeuden 1882. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1782–1854. Ranskalainen katolinen teologi ja kirjailija.
Lamennais (La Mennais), Hugues Félicité Robert de
1783–1854. Saksalainen taiteenkeräilijä ja -tutkija.
1821–1902. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1847. Opettaja Oulussa ja Porissa. Turun yläalkeiskoulun ja lyseon opettaja 1852–86. Kirjoiti oppikirjoja.
1821–1862. Englantilainen historioitsija.
1676–1752. Teologian professori Turun Akatemiassa 1727–34.
n. 1028–1087. Normandian herttua 1035. Englannin kuningas vuodesta 1066.
1722–1756. Ruotsalainen kreivi, eversti. Valtiopäivien maamarsalkka 1751–52. Osallistui kuninkaanvastaiseen salaliittoon, mestattiin.
1807–? Opiskelijaksi Turun akatemiaan 1822, opiskeli myöhemmin Upsalassa. 25, 26.
1802–1894. Helsingin yliopiston magneettisen observatorion johtaja 1848–80.
1776–1852. Ruotsalainen runoilija ja virkamies.
1818–1881. Everstiluutnantti, Kuopion 4. tarkk’­ampujapataljoonan komentaja 1865. Virkaero ja everstin arvo 1868.
1613–1675. Flaamilainen maalari.
1581–1641. Italialainen maalari.
1477–1510. Italialainen maalari.
Giorgione (Barbarelli Zorzo da Castelfranco)
kuollut 1681. Ruotsalainen tullivirkamies ja opettaja. Varbergin pormestari.
1808–1887. Pappisvihkimys 1832. Kärsämäen kappalainen 1847, kirkkoherra 1861, rovasti 1867. Lääninrovasti 1876.
1838–1894. Liikemies ja kauppaneuvos Raahessa. Syntynyt Ruotsissa, Johan Sivert Lundbergin sukulainen ja adoptiopoika.
1785–1861. Kuopion lääninmaanmittari 1827. Kamarineuvos 1859.
1590–1675. Kreikan ja heprean professori Turussa 1640–54, teologian professori 1654–60.
eli 3.vuosisadalla eKr. Kreikkalainen stoalaisfilosofi.
1784–1860. Westfalenin kuningas 1807–1813. Napoleon I:n nuorin veli.
1792–1871. Saksalainen kirjailija.
1828–1901. Maaskolan maanviljelyskoulun johtaja 1860, Kuopion läänin lääninagronomi 1863. Itäisen piirin valtionagronomi 1867, valtionagronomi 1881.
1775–1825. Ranskalainen kenraali, restauraatioajan poliitikko.
156–86 eKr. Roomalainen sotapäällikkö ja armeijan uudistaja.
1696–1770. Italialainen maalari.
Synt. 1843. Johan Constantin W:n tytär.
1803/4–1870. Merikapteeni Kokkolassa.
1820–1878. Sardinian kuningas 1849. Yhdistyneen Italian ensimmäinen kuningas 1861–78.
1764–1831. Ruotsalainen sotilas ja valtiomies, Suomen sodan 1808–09 sankareita. Eversti 1799. Savon prikaatin tykistökomppanian päällikkö Suomen sodan alussa, sittemmin viidennen prikaatin johdossa. Kenraalimajuri 1808. Vapaaherra 1809. Sotakollegion va. presidentti 1811, Svean henkikaartin alipäällikkö. Kenraaliluutnantti 1813. Osallistui taisteluihin Saksassa 1813 ja Norjassa 1814. Kreivi ja sotakollegion presidentti 1815. Valtakunnanherra ja kuninkaan edustaja Norjassa 1818. Jalkaväenkenraali 1818. Sotamarsalkka 1824.
1826–1900. Urkujenrakentaja ja pianonvirittäjä Valkjärvellä.
Wennberg, Ida Emilia
Synt. 1839. Snellmanin käly.
1797–1855. Italialainen filosofi ja teologi. Paavi Pius IX:n opetusministeri.
1781–1841. Saksalainen teologi ja kirjallisuushistorioitsija.
1831–1917. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1853. Lääketieteen kandidaatti 1856, lisensiaatti 1859. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan vt. kuraat­tori 1858–60. Apulaislääkäri Helsingissä 1861–72. Yleisen patologian vt. professori 1867–68, 1869–71, 1872, 1874–76. Professorin arvo 1876.
1804–1881. Englantilainen pääministeri 1868, 1874–80. Kirjailija.
1747–1794. Saksalainen runoilija.
1732–1776. Ranskalainen kirjallisen salongin pitäjä, joka julkaisi kirjeenvaihtoaan.
Lönnrot, Elias
1802–1884. Kansanrunouden kerääjä ja julkaisija, kirjakielen kehittäjä. Filosofian kandidaatti 1827. Lääketieteen kandidaatti 1830, tohtori 1832. Keräsi kansanrunoja useilla retkillään 1820-luvun lopulta lähtien. Julkaisi Kalevalan ensi painoksen 1835 ja uusitun painoksen 1849, Kantelettaren 1840. Apulaispiirilääkäri Oulussa 1832, piirilääkäri Kajaanissa 1833–53. Suomenkielen ja kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1853–62. Toimitti perustamaansa Mehiläinen-lehteä 1836–40 ja Oulun Viikkosanomia 1852–53. Suomalaisen kirjallisuuden seuran ensimmäinen sihteeri 1831 ja seuran esimies 1852–63.
1755–1809. Ranskalainen kemisti ja poliitikko.
1731–1811. Ruotsin kuninkaallisen kirjaston kirjastonhoitaja 1764, asessori.
1779–1849. Italialainen laulajatar.
n. 1480–1538. Saksalainen maalari, arkkitehti/rakennus­mestari, piirtäjä.
Kuoli 336. Aleksandrialainen pappi.
1799–1863. Senaatin virkamies 1822–41. Päätullijohtokunnan ylijohtaja 1841–47. Vaasan läänin kuvernööri 1847–54, Kuopion läänin 1854–57. Senaattori, kamaritoimituskunnan päällikkö 1856–62.
1809–1879. Ruotsalaissyntyinen kellarimestari ja ravintoloitsija Oulussa, raatimies ja huutokauppakamarin pitäjä.
1822–1906. Taide­maalari.
1760–1825. Ranskalainen kreivi ja sosiaalifilosofi.
1815–1879. Saksalainen kartoittaja.
1552–1608. Italialainen oikeusoppinut, modernin kansanoikeuden ensimmäisiä luennoitsijoita.
1802–1850. Itävaltalainen runoilija.
Lenau, Nikolaus (Nikolaus Franz Niembsch von Strehlenau)
1775–1827. Ranskalainen poliitikko.
Tigerstedt, Karl Konstantin
1822–1902. Filosofian maisteri 1844, tohtori 1847. Historian dosentti Helsingin yliopistossa 1846, vt. professori 1856–58. Turun lukion lehtori 1860. Fosterländskt Albumin toimittaja.
1770–1837. Ranskalainen maalari.
1787–1852. Ruotsalainen näyttelijä ja oopperalaulaja.
1829–1909. Amerikkalainen kirjailija.
1813–1891. Saksalainen runoilija ja taidekriitikko.
1524/25–1580. Portugalilainen runoilija.
1827–1869. Lääketieteen kandidaatti 1850, lisen­siaatti 1852. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Synnytysopin dosentti 1859, professori 1859.
1820–1890. Venäläinen kenraalimajuri. Osallistui Turkin sotaan 1877–78. Sotilaspiirin komentaja Harkovassa 1882, Kiovassa 1888. Valtakunnanneuvoston jäsen 1889.
n. 1590–1659. Flaamilainen maisemamaalari.
1566–1625. Englannin kuningas 1603–1625. Vuodesta 1567 Skotlannin kuningas.
1755–1832. Historioitsija ja poliitikko. Turun piispa 1803–17. Arkkipiispa 1817–32. Aateloitu 1809.
1787–1869. Suomen kenraalikuvernööri ja venäläinen amiraali. Yleisesikunnan kanslian päällikkö ja kenraalimajuri 1816. Vara-amiraali ja merivoimien yleisesikunnan päällikkö 1828, amiraali 1833. Suomen kenraalikuvernööri 1831–1855. Venäjän meriasiainministeri vuodesta 1836.
1712–1786. Suomalaissyntyinen pappi ja luonnontieteilijä. Turun piispa 1757–75, Ruotsin arkkipiispa 1775–86.
1830–1867. Metsäkonduktööri 1859–60. Työskenteli oululaisella sahalla.
1795–1866. Valtiotieteilijä Jenassa.
1527–1598. Espanjan kuningas 1556–98.
Nuori hinduopiskelija Elphistoninstituutissa Intiassa.
1830–1904. Venäläinen kenraali. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
Kauppias Vaasassa 1860-luvulla.
Born, Axel Ludvig
1803–1887. Senaatin finanssitoimituskunnan kanslisti 1832, kirkollistoimituskunnan protokollasihteeri 1838, finanssitoimituskunnan apulaisesittelijäsihteeri 1838. Suomen Pankin johtokunnan vt. puheenjohtaja 1845. Senaatin finanssitoimituskunnan apulaispäällikkö 1853–56. Senaatin talousosaston jäsen, senaattori finanssitoimituskunnassa 1856–67. Valtioneuvoksen arvo 1854.
1839–1899. Filosofian kandidaatti 1862, lakitieteen kandidaatti 1868, tohtori 1874. Rikosoikeuden ja oikeushistorian professori Helsingin yliopistossa 1879–1899. Toimitti veljensä G. Z. Yrjö-Koskisen kanssa Helsingin uutisia -lehteä 1863.
Kreikkalainen filosofi. Pakeni 88 eKr. Roomaan, jossa Ciceron oppilaana.
1786–1851. Saksalainen taiteenkeräilijä.
1743–1815. Saksalainen fyysikko ja maantieteilijä, professori Braunschweigissa.
1782–1852. Saksalainen kasvatustieteilijä, lastentarhojen perustaja vuodesta 1837.
1708–1787. Italialainen maalari.
1804–1845. Säveltäjä ja kapellimestari Wienissä.
1834–1900. Historian ja filosofian maisteri 1860. Konsistori­amanuenssi Helsingin yliopistossa 1860. Latinan ja kreikan opettaja Helsingissä 1858–62. Kielten yliopettaja ruotsalaisessa normaalilyseossa 1864–79. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1793–1856. Helsingin yliopiston eläintieteen ja kasvitieteen apulainen 1828–42, professori 1843–47.
1473–1543. Puolalainen tähtitieteilijä, uudenaikaisen tähtitieteen ja heliosentrisen maailmanjärjestyksen keksijä.
eli 5. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen filosofi.
1789–1844. Kirjanpainaja Helsingissä.
1805–1848. Vesilaitoksen johtaja Wunsiedelissä Baije­rissa. Julkaisuja vesihoidon parantavasta vaikutuksesta nimellä J. H. Raussen.
n. 1465–1524. Maalari ja piirtäjä Augsburgissa.
1807–1878. Ruotsalainen runoilija ja kirjallisuustutkija. Nykykirjallisuuden ylimääräinen professori Upsalassa 1845, estetiikan ja nykykirjallisuuden professori 1856. Ruotsin Akatemian jäsen 1847.
1839–1869. Johan Jakob N:n tytär.
1796–1838. Saksalainen katolinen teologi. Teologian professori Tübingenissä 1828, Münchenissä 1835.
1685–1753. Englan­tilainen filosofi ja teologi.
1804–1864. Englantilainen valtiomies ja vapaakauppaliikkeen johtohahmoja. Vuodesta 1841 parlamentissa, jossa toimi aktiivisesti vapaakaupan ja rauhanasian hyväksi.
1560–1609. Italialainen maalari. Agostino C:n veli.
1730–1774. Irlantilainen kirjailija.
1484–1531. Sveitsiläinen uskonpuhdistaja.
1. vuosisadalta e.Kr. Kreikkalainen reetori ja historiankirjoittaja.
n. 650–560 eKr. Yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1568–1625. Alankomaalainen maalari.
1781–1873. Saksalainen historioitsija, professori Breslaussa 1811 ja Berliinissä 1819–59.
1822–1886. Tuomarintutkinto 1844, kameraalitutkinto 1847. Sortavalan kruununvouti 1859.
1816–1877. Ruotsalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.
1777–1842. Fysiologi ja etnologi Pariisissa, syntynyt Jamaicalla.
1845–1852. Elias Nygrenin poika.
138–78 eKr. Roomalainen poliitikko ja sotapäällikkö, sittemmin diktaattori.
1767–1844. Ranskalainen poliitikko ja pankkiiri.
1810–1899. Puolalainen poliitikko, lakimies. Itävallan parlamentin jäsen vuodesta 1862. Itävallan parlamentin edustajainhuoneen puheenjohtaja 1881–93.
Thilén, Theodor Sebastian
1818–1887. Kenraalimajuri 1863. Mikkelin läänin kuvernööri 1863–69. Uudenmaan läänin kuvernööri 1869–73. Senaatin talousosaston senaattori, kamaritoimituskunnan päällikkö 1873–82. Kenraaliluutnantti 1876. Aateloitu 1886.
1797–1855. Ruotsalainen näyttelijä ja oopperalaulaja.
1762–1845. Saksalainen lääkäri ja professori. Tanskan kuningatar Marie Sophien henkilääkäri. Christian August B:n isä.
1800–1853. Tirolilaissyntyinen aatelinen Carl von Trapp. Atleetti, jonglööri ja ”elävien kuvien” esittäjä. Taiteilijaseurueen johtaja.
1727–1790. Ruukinpatruuna. Vuorineuvos 1778.
Castrén, Mathias Alexander
1813–1852. Kielentutkija ja kansatieteilijä. Filosofian maisteri 1836, suomen kielen dosentti 1840, filosofian lisensiaatti ja tohtori 1844. Suomen kielen ja kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1851.
1785–1867. Klassillisen filologian professori Berliinissä 1812.
1804–1841. Anders W:n puoliso, Johanna Lovisa Snellmanin äiti.
1792–1849. Italialainen kenraali ja vapaussoturi, joka otti osaa Puolan kapinaan 1830–31.
Ingman, Erik Alexander
1810–1858. Filosofian maisteri 1836. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1840. Helsingin yliopiston kirurgian ja synnytysopin apulainen 1842–58, professori 1858. Suomalaisen kirjallisuuden seuran perustajia, seuran sihteeri 1844–45.
1812–1891. Ruotsalainen kemisti ja oppikirjailija. Farmakologian ylimäär. professori Lundissa 1845, kemian ja mineralogian professori 1847, lääketieteellisen kemian professori 1862. Terveyskollegion pääjohtaja 1864.
1617–1688. Englantilainen filosofi. Professori Cambridgessa vuodesta 1645.
1804–1859. Lääketieteen kandidaatti 1829, lisensiaatti 1831 ja tohtori 1832. Piirilääkäri Helsingissä 1840.
1824–1884. Ranskan opettaja Vaasassa 1850. Vaasan lyseon uskonnon lehtori 1867–84, rehtori 1876. Wasabladet-lehden toimittaja 1863–71, 1877–80. Kirjoitti oppi­kirjoja, käännöksiä suomeksi, runokokoelmia. Nimimerkit Lrn, L-N.
1813–1852. Ruotsalainen lehtimies ja kansantaloustieteilijä. Pro­fessori Lundissa 1844.
1636–1672. Hollantilainen maalari ja piirtäjä.
1734–1820. Amerikkalainen uudisasukas. Laajentamassa valkoihoisten asutusta Kentuckyssa.
1802–1882. Ruotsalainen astronomi. Tähtitieteen professori Upsalassa 1842–75.
1774–1852. Ragusan herttua. Ranskan marsalkka 1809. Osallistui Napoleonin sotaretkiin 1798–1814, sittemmin Ludvig XVIII:n ja Kaarle X:n palveluksessa. Pakeni ulkomaille 1830.
Marmont, Auguste Frédéric Louis Viesse de
1795–1860. Saksalainen psykiatri. Ylimääräinen professori Berlinissä 1839–. Psykiatrisen klinikan johtaja 1840–.
1803–1884. Fredrik C:n sisar.
1805–1878. Ruotsalainen upseeri. Luutnantti 1833, kapteeni 1848, majuri 1850, everstiluutnantti 1870.
1806–1871. Itävaltalainen runoilija.
Münch-Bellinghausen, Eligius Franz Joseph von
1816–1849. Tanskalainen oopperalaulaja.
1793–1849. Saksalainen opettaja ja kirjailija.
1787–1840. Saksalainen kirurgian professori ja kirurgisen klinikan johtaja Berliinissä 1811–.
1822–1884. Filosofian maisteri 1847, lakitieteen kandidaatti 1853. Senaatin talousosaston virkamies vuodesta 1858.
eli 4. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen stoalaisfilosofi.
1801–1886. Ranskalainen lääkäri ja tutkija.
1805–1849. Lääketieteen tohtori 1832. Raahen kaupunginlääkäri 1832. Linnan- ja lasaretinlääkäri Oulussa 1833. Oulun piirikunnan piirilääkäri 1846.
1862–1878. Carl Isak B:n poika.
1783–1859. Amerikkalainen kirjailija.
1616–1686. Italialainen maalari.
n. 1480–1522. Saksalainen maalari.
1626–1686. Ranskalainen runoilija.
1816–1872. Saksalainen kirjailija, kirjallisuustutkija ja poliitikko. Kirjallisuushistorian professori Hallessa 1849–59.
1832–1899. Kauppias Helsingissä. Fredrika C:n tytär.
1797–1877, Ranskalainen historioitsija. Ranskan akatemian jäsen 1834. Sisä-, ulko- ja kauppaministeri 1830-luvulla. Oppositiojohtaja kansalliskokouksessa. Ranskan presidentti 1871–73.
1758–1836. Ranskalainen maalari. Claude Joseph V:n. veli.
1564–1642. Italialainen fyysikko, astronomi ja luonnontutkija.
– ks. Pipping
1741–1807. Sveitsiläinen maalari ja etsaaja.
1768–1844. Tanskalainen kuvanveistäjä.
1721–1793. Skotlantilainen historioitsija, pappi.
1790–1870. Filosofi Bonnissa.
1822–1892. Ruotsalainen poliitikko, talonpoikaispuolueen perustajia. Yleiseen asevelvollisuuteen perustuvan puolustuspolitiikan puolestapuhujia 1870-luvulla.
1810–1890. Carl Vilhelm H:n puoliso.
Farmaseutti ja proviisori Oulussa 1850–60-luvulla.
1776–1854. Tekniikan professori Tübingenissä 1818–.
1806–1865. Italialainen oopperalaulaja.
Simelius, Anders Gustaf
1790–1831. Filosofian maisteri 1819, Pohjalaisen osakunnan kuraattori 1828, opettaja Turun kymnaasissa.
n. 400–323 eKr. Kreikkalainen kyynikkofilosofi.
Rothschild, Mayer Carl von
1820–1886. Saksalainen liikemies. Paroni. Rothschildin kauppa­huoneen johtaja Frankfurtissa vuodesta 1855.
Turkkilainen sotapäällikkö Montenegrossa, surmattiin Vučji Dossa.
1717–1783. Ranskalainen matemaatikko, filosofi ja kirjailija.
Noack, Ludwig
1819–1885. Filosofian professori Giessenissä.
1819–1853. Portugalin kuningatar 1826–53.
1827–1903. Talonpoika Alavetelistä, herastuomari. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edustaja 1863–1900. Talonpoikaissäädyn puheenjohtaja vuodesta 1877 viisillä valtiopäivillä.
1778–1842. Saksalainen runoilija.
1798–1865. Teologian professori Lundin yliopistossa.
1798–1886. Kaavin kirkkoherra 1832–77. Rovasti 1840.
Kuollut 1760. Hovioikeuden auskultantti, aktuaari 1746.
1790–1883. Englantilainen kirjailija.
1731–1793. Saksalainen vapaaherra, pää- ja ulkoministeri.
Bergman, Carl Johan
1817–1895. Ruotsalainen koulumies ja kirjailija. Upsalan yliopiston kirjaston amanuenssi.
1792–1878. Englantilainen liberaalipoliitikko. Pääministeri 1846–52, 1865–66.
1767–1851. Kemian, eläin- ja kasvitieteen professori Rostockissa 1792, Breslaussa 1811. Luonnonhistorian professori ja kasvitieteellisen puutarhan johtaja Berliinissä.
1745–1808. Prinssi, Venäjän laivaston amiraali.
Nassau‑Siegen, Karl Heinrich Nikolaus Otto
1811–1862. Saksalainen kirjailija.
1588–1648. Italialainen maalari.
1844–1845. Gustaf Adolf R:n poika.
1797–1846. Saksalainen teologinen kirjailija. Luterilainen pappi Anderbeckissä.
1810–1879. Amerikkalainen rauhanaatteen kannattaja, seppä.
1844–1906. Filosofian kandidaatti 1867, maisteri 1869. Lakitieteen kandidaatti 1873, varatuomari 1875. Hovioikeudenneuvos Viipurissa 1900. Senaatin oikeusosaston senaattori 1900–1901, 1905–06.
Synt. 1792. Lorenz L:n puoliso.
1795–1865. Ruotsalainen kirjailija. Liberaaliaateliston tukija.
1818–1896. Ruotsalainen vapaaherra, virkamies ja poliitikko sekä kirjailija.
1738–1805. Ruotsalainen kirjailija, katekeettisia teoksia. Teologian tohtori Upsalassa 1793, Visbyn piispa vuodesta 1796.
Synt. 1791. Postimestari Kuopiossa 1847.
810–1887. Taidemaalari ja kuvittaja.
Eli 1300-luvulla. Ruotsin kuningas Birgerin lähipiirissä.
1798–1865. Italialainen oopperalaulaja.
1779–1860. Lääketieteen apulainen, kasvitieteen demonstaattori 1810, luonnonhistorian apulainen ja museointendentti 1813. Eläin- ja kasvitieteen professori 1818–41. Societas pro fauna et flora fennica perustajia 1831, puheenjohtaja 1831–41.
1803–1834. Snellmanin siskon ystävä.
1779–1850. Amerikkalainen liikemies New Orleansissa.
1803–1865. Saksalainen kieltenopettaja, kehittu ns. ollendorfilaisen kieltenopetusmetodin.
1805–1832. Pappisvihkimys 1827. Alavieskan vt. kappalainen 1828–32.
1798–1850. Pappisvihkimys 1829. Oulun Wiikko-Sanomien toimittaja 1836–37, päätoimittaja 1840–41. Salon kirkkoherra 1844, Raahessa 1845–50.
1793–1853. Ruotsalainen liikemies ja poliitikko.
Synt. 1829. Vanajaveden nimismies 1858.
1542–1621. Italialainen jesuiitta ja kardinaali.
1803–1879. Saksalainen fyysikko ja meteorologi, professori Königsbergissä.
Ilmoni, Axel Hjalmar
1835–1914. Fys.mat. kandidaatti 1858. Lääketieteen kandidaatti 1862, tohtori 1871. Lääkäri Lappeenrannassa 1871, piirilääkäri Kuortaneella 1885 ja Kangasalla 1895–1900.
1772–1840. Saksalainen oikeusoppinut ja musiikkite­oreetikko, oikeusopin professori Heidelbergissä 1805–.
1838–1912. Insinööri Zürichissä 1863. Insinöörimekaanikko rautatiepajalla Helsingissä 1872–1905.
n. 490–430 eKr. Kreikkalainen filosofi.
Kuollut 1867. Englantilainen kirjailija.
Hebbe, Wendela
1808–1899. Ruotsalainen kirjailija.
1798–1854. Ylimäär. filosofian professori Berliinin yliopistossa.
1752–1820. Syntynyt Västeråsissa. Proviisorintutkinto Tukholmassa 1780. Opiskeli kemiaa ja luonnonhistoriaa Upsalassa. Apteekkari Oulussa vuodesta 1783. Osti Turun kaupungin apteekin, asessori 1814. Keräsi luonnonhistoriallisen kokoelman. Ruotsin tiedeakatemian jäsen 1791.
1815–1887. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1832. Pappistutkinto 1842. Pappina Alavudella 1847–51, Peräseinäjoella 1851. Piippolan kappalainen 1857–59. Kirjoitti ensimmäisen suomenkielisen Suomen historian 1839–40 Mehiläinen-lehteen.
1789–1876. Saksalainen protestanttinen teologi. Professori Kielissä 1814 ja Berliinissä 1835.
1797–1848. Italialainen oopperasäveltäjä.
1849–1875. Laulajatar. Johan Gustaf S:n tytär.
1772–1816. Apteekkari ja liikemies Turussa. Johan Jakob N:n isä.
1839–1902. Majuri 1870. Kameraalitutkinto 1870. Pietarin Suomen tullitoimiston tullinhoitaja 1871–78. Keisarin Suomen kanslian palveluksessa 1879–87. Sittemmin liikemies Pietarisssa.
Merikorttien valmistaja, luultavasti Pietarissa. Kollegiasessori.
1840–1890. Puuseppäoppilas Helsingissä.
1820–1880. Lääkäri ja kasvitieteilijä. Filosofian maisteri 1840, lääketieteen kandidaatti 1843, filosofian tohtori 1844. Kasvitieteen dosentti Helsingissä 1843–1853. Oulun kaupunginlääkäri 1853. Professorin arvonimi 1873. Porvarissäädyn jäsen valtiopäivillä.
1811–1893. Evankelisen herätysliikkeen perustajia, uskonnollinen kirjailija. Filosofian kandidaatti 1832, pappisvihkimys 1834. Apulaispappi ja saarnaaja useissa seurakunnissa 1830- ja 1840-luvulla. Kaarinan kirkkoherra 1854–62, Kemiön kirkkoherra 1862–93.
1783–1847. Ruotsalainen historioitsija, runoilija ja säveltäjä. Upsalan yliopiston historian professori 1817, akateemikko.
1758–1823. Itävaltalainen filosofian professori Jenassa 1787–94 ja Kielissä 1794–.
1657–1747. Italialainen maalari.
1789–1870. Skotlantilainen kirjailija, parlamentin jäsen 1830–65.
1750–1829. Ruotsalainen teologi, runoilija, muusikko ja luonnontieteilijä. Upsalan yliopiston teologian professori 1799.
1827–1908. Filosofian kandidaatti 1850, lisensiaatti 1854, tohtori 1857. Helsingin observatorion amanuenssi 1847–52, astronomian dosentti 1855. Pulkovan observatoriossa 1852–53 ja 1855–56. Matematiikan professori Helsingin yliopistossa 1857–74, rehtori 1869–72. Koulutoimen ylihallituksen ylijohtaja 1874–1902. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja 1885–1906. Valtioneuvos 1871. Todellinen valtioneuvos 1886. Suomen tiedeseuran jäsen 1859, sihteeri 1867–1907.
1663–1727. Kreikan ja heprean kielen professori Hallessa 1691, teologian professori 1698–. Pietistinen teologi.
1800–1861. Ruotsalainen historioitsija. Professori Upsalassa 1843. Vuosina 1846–49 vaaliuudistusta valmistelleen komitean jäsen.
1796–1869. Hovioikeudenneuvos Viipurissa 1850. Senaatin oikeusosaston senaattori 1851–69.
1695–1765. Ruotsalainen historiantutkija, professori Tartossa. Kanslianeuvos ja akatemian jäsen.
1577–1610. Saksalainen maalari ja etsaaja.
1777–1851. Gynekologian professori Heidelbergissä 1807.
1638–1710. Saksalainen mystikko ja uskonnollinen fanaatikko.
1771–1832. Skotlantilainen kirjailija ja runoilija.
1826–1871. Vahtimestari Helsingissä 1861.
1802–1897. Ranskalainen kirjailija ja maantieteilijä. Toimitti Nouvelles Annales des Voyages -lehteä 1845–54.
1724–1799. Baijerin vaaliruhtinas 1777.
1778–1850. Vertailevan anatomian professori Pariisin luonnonhistoriallisessa museossa 1832.
1775–1852. Apteekkari Tukholmassa ja sittemmin kauppias ja raatimies Uudessakaarlepyyssä.
1812–1887. Saksalainen historioitsija. Professori Berliinissä 1845, Zürichissä 1851, Jenassa 1860. Valtiopäivämies, lehtimies.
1821–1890. Opiskelijaksi 1846. Postihallituksen kamarikirjuri 1855. Joroisten postinhoitaja 1864–85.
1783–1846. Kauppias Tampereella, kauppaneuvos 1826, mesenaatti.
Vöyriläinen käsityöläinen 1840-luvulla.
1625–1703. Ruotsalainen sotapäällikkö. Kreivi, sotamarsalkka ja kenraalikuvernööri.
1737–1799. Nimismies, kruununvouti Ylä-Satakunnassa, assessori. Testamenttasi omaisuutensa Suomen Talousseuralle 1798.
1800–1836. Varatuomari 1825.
1786–1848. Englantilainen fysiologi ja antropologi. Psykiatrian kehittäjiä.
1762–1855. Teologian tohtori. Kuopion tuomiorovasti.
Ottelin, Carl Gustaf
1792–1864. Filosofian maisteri 1815, pappisvihkimys 1822. Teologian tohtori 1830. Koululaitoksen kehittäjä. Venäjän, matematiikan ja filosofian opettaja. Kirkkoherra Viipurissa 1831. Porvoon hiippakunnan piispa vuodesta 1838.
1838–1908. Tuomarintutkinto 1863, Kajaanin pormestari 1865. Apulaispoliisimestari Helsingissä 1869–98.
1801–1872. Ruotsalainen vapaaherra ja liberaali poliitikko. Kalmarin läänin suurin tilanomistaja. Läänin maatalousseuran puheenjohtaja ja seuran lehden julkaisija.
1780–1846. Ruotsalainen virkamies, kanslianeuvos 1829.
1602–1680. Ruotsalainen kreivi, valtakunnandrotsi 1646. Suomen kenraalikuvernööri 1637–1640 ja 1648–1654, perustamassa Turun akatemiaa 1640, akatemian kansleri 1646–1680.
1795–1866. Pappisvihkimys 1818, teologian tohtori 1864. Kirkkoherra Jaakkimassa 1842 ja Rantasalmella 1857. Tammikuun valiokunnan jäsen, valtiopäivillä 1863–64 pappissäädyn edustaja. Pietistinen pappi, uskonnollinen kirjailija, toimitti Hengelli­set Sanomat -lehteä 1836–38.
1811–1883. Hermann B:n puoliso. Richard Wagnerin sisar.
1806–1878. Ruotsalainen upseeri ja virkamies. Norrbottenin läänin maaherra 1861–1873. Valtiopäivien ensimmäisen kamarin jäsen 1866–1874.
1802–1879. Lehtimies, kirjailija ja teatterimies. Åbo Tidningar -lehden päätoimittaja 1836–47 ja 1853–56. Suomen talousseuran apulaissihteeri 1849–1854 ja vakinainen sihteeri 1854–1865.
1808–1866. Ruotsalainen pappi ja lehtimies. Kuninkaallinen hovisaarnaaja 1842. Svenska Biet -lehden apulaistoimittaja.
1313–1375. Italialainen kirjailija.
1806–1883. Saksalainen lingvisti ja kirjastonhoitaja.
1819–1879. Läänineläinlääkäri 1846. Mustialan maanviljelysopiston eläinlääkäri 1853–79.
1781–1837. Julkaisi historiikin Jenisein kuvernementistä 1835.
1841–1892. Filosofian maisteri 1869. Insinööri Zürichin polyteknisestä instituutista 1867. Rautatieinsinööri Suomessa ja Venäjällä. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1790–1880. Venäläinen sotahistorioitsija, todellinen valtioneuvos. Esikuntaupseeri Suomen sodassa 1808–09. Kaksintaistelu M. A. Blumin kanssa Turussa 1810.
625–540 eKr. Kreikkalainen valtiomies ja tuomari. Yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1777–1854. Venäläinen kenraalimajuri. Komendantti Turussa ja sittemmin rykmentinkomentaja.
1813–1903. Teologinen tutkinto 1835. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1836. Messukylän kirkkoherra 1861–1903. Valtiopäivillä pappissädyn edustaja.
1800–1874. Italialainen luonnontieteilijä. Mineralogian ja eläintieteen professori Paviassa 1851.
1576–1629/32. Alankomaalainen maalari.
1832–1907. Kauppaneuvos. Kauppaneuvos Henrik B:n poika.
1516–1576. Viipurin piispa 1554, Turun piispa 1563. Kirkkohistorian tutkija.
1768–1751. Irlantilaissyntyinen upseeri Venäjän armeijassa. Kenraalisotamarsalkkana komensi venäläisiä joukkoja 1741–43.
1797–1839. Saksalainen juristi ja filosofi. Oikeustieteen professori berliinissä 1826–. Hegelin kirjoitusten toimittaja.
1809–1889. Mineralogian, geologian ja paleontologian professori Tübingenissä 1837–.
Östen Sursillin tytär. Puoliso Iin kirkkoherra Johan Limingius.
1796–1850. Saksalainen kielitieteilijä, talous- ja valtio­tieteilijä. Historian professori Giessenissä 1828–.
1707–1754. Englantilainen kirjailija.
1722–1859. Preussilainen poliitikko. Ulkoministeri.
1825–1898. Venäläinen kasvatustieteilijä.
n. 1383–1440. Italialainen maalari.
1823–1885. Salmin kihlakunnan kihlakunnankirjuri 1863, kruununvouti 1871.
1750–1819. Saksalainen runoilija.
1804–1835. Pappina Vaasassa 1826–34. Venäjän opettaja Vaasassa ja Porissa 1829–35.
1796–1842. Merikapteeni Kokkolasta.
1785–1860. Kauppaneuvos.
1816–1908. Eläintieteen professori Upsalassa 1854–82.
1776–1837. Ruotsalainen teologi. Yliopistollisissa viroissa Upsalan yliopistossa, professori 1827. Skaran piispa 1829.
1742–1798. Itävallan arkkiherttuatar. Franz I:n tytär.
Kuopion tyttökoulun perustajia 1846. Julie N:n sisar.
1796–1864. Ranskalainen sosiaalifilosofi, Saint-Simonin kannattaja.
1699–1771. Laihian kappalainen 1724, varapastori 1753.
1812–1893. Varatuomari 1836. Senaatin kirkollis­asiaintoimituskunnan kopisti 1842. Oulun tuomiokunnan tuomari 1847.
1821–1904. Ruotsalainen pedagogi. Toimitti 1849–50 Ny tidskrift för lärare och uppfostrare -lehteä. Kirkkoherra 1863.
1822–1880. Proviisori 1845, apteekkari 1857. Apteekkari Oulussa 1858–74.
1792–1850. Ruotsalainen kreivi, virkamies ja poliitikko, mm. oikeusministeri ja valtakunnanmarsalkka.
1809–1855. Saksalainen tilasto- ja taloustieteilijä, poliitikko. Historian ja tilastotieteen professori Tübingenissä 1842–48.
1761–1821. Ranskalainen vara-amiraali. Osal­listui Trafalgarin meritaisteluun.
1709–1785. Ranskalainen kirjailija.
Örn, Robert Isidor
1824–1885. Varatuomari 1849. Oikeusneuvosmies Viipurissa 1852, Viipurin kunnallis­pormestari 1855. Valtiopäivillä 1863–64 porvarissäädyn edustaja. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1865–74. Senaatin oikeusosaston varapuheenjohtaja 1874–77. Aateloitu 1876.
1813–1883. Saksalainen evankelinen teologi. Professori Kielissä 1851, Greifswaldissa 1863.
1813–1864. Karl Ludwig M:n vaimo.
1807–1875. Filosofian kandidaatti 1828 ja maisteri 1832, pappisvihkimys 1831.
1793–1865. Itävaltalainen maalari.
1765–1841. Saksalainen katolinen filosofi ja teologi.
1817–1893. Senaatin sotilastoimituskunnan kamreeri vuodesta 1858. Valtioneuvos 1882.
n. 270–250 eKr. Kreikkalainen runoilija.
1821–1882. Proviisorintutkinto 1848. Apteekkari Mikkelissä 1850–65.
1630–1685. Englannin kuningas 1660–1685.
1787–1861. Ruotsalainen kapellimestari, muusikko ja säveltäjä.
1801–1858. Saksalainen fysiologi ja anatomi. Professori Bonnissa 1826 ja Berliinissä 1833.
Kreikkalaissyntyinen kristitty opettaja ja filosofi. Marttyyrikuolema Roomassa n. vuonna 165.
1757–1862. Englantilainen kirjailija.
341–271 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1787–1840. Varatuomari, Uudenkaupungin pormestari 1819–35.
1780–1856. Saksalainen kirjallisuuden professori Berliinissä ja Breslaussa.
1843–1925. Carl Robert E:n tytär.
1810–1895. Italialainen kirjailija. Asui maanpaossa mm. Englannissa. Nimimerkki Luigi Mariotti.
Kuoli 1850-luvulla. Afrikkalaisen Makololo-heimon pääl­likkö, valloitti 1840 barotsekansan alueet Zambesin rannalla.
1815–1891. Englantilainen liberaali poliitikko. Parlamentin alahuoneen jäsen 1836 ja ylähuoneen 1846. Siirtomaaministeri 1868–70 ja 1886, ulkoministeri 1870–74 ja 1880–85.
Granville, George Leveson-Gower, (earl of Granville)
1821–1881. Tanskalainen ballerina.
1789–1866. Pappi, herännäisyysjohtaja. Pappisvihkimys 1817. Sortavalan kappalainen 1836.
1812–1876. Ruotsalainen kielitieteilijä. Pohjoismaisten kielten professori Upsalassa 1859.
1760–1797. Ranskalainen jakobiini, teloitettiin.
1804–1872. Saksalainen filosofi. Filosofian dosentti Erlangenissa.
1792–1850. Farmaseutti 1812, proviisori ja apteekkari Kuopiossa 1819. Omisti Viannonkosken sahan. Abraham Herman August ja Lovisa Johanna K:n isä.
1813–1880. Saksalainen kirjailija, lääketieteen tohtori.
1810–1845. Filosofian maisteri 1836, pappisvihkimys 1842. Opettaja Kuopiossa 1836–.
1784–1856. Geologian professori Oxfordissa.
Ehrström, Carl Robert
1803–1881. Filosofian kandidaatti 1830. Lääketieteen kandidaatti 1834, lisensiaatti 1838 ja tohtori 1840. Tornion piirilääkäri 1839, Raahen piirilääkäri 1855–77.
1835–1931. Insinööri. Tehtailija Tampereella. Arkkitehti Helsingissä. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
1760–1818. Ruotsalainen kasvitieteilijä, tutkimusmatkailija. Ruotsin tiedeakatemian sihteeri 1811. Kasvitieteen ja luonnonhistorian professori 1813.
Syntynyt 1823. Kauppias Vaasassa.
1790–1848. Venäläinen kenraali ja sotahistorioitsija.
1808–1856. Tšekkiläinen näytelmäkirjailija.
Tilanomistaja Ten­holan Germundbyssä 1300-luvun loppupuolella.
Hotellin omistaja Koblenzissa 1841.
1795–1889. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1832. Piirilääkäri Hämeenlinnassa 1823–79. Professorin arvo 1871.
1815–1881. Se­naa­tin kamaritoimituskunnan kamreeri 1856.
1785–1848. Runoilija, Helsingin yliopiston latinankielen professori 1828–48.
1778–1845. Saksalainen kirjailija.
1799–1875. Ruotsalainen näyttelijä.
1800–1886. Englantilainen kirjailija.
Weckström, Mathias
1803–1873. Reistraattori Postihallituksessa 1831, postivirkailija Helsingissä 1835–55. Raha-, mitali-, teatteriohjelma- ja nimikirjoituskokoelmat.
1814–1876. Venäläinen amiraali. Venäjän laivastoministeriön johtaja 1860–76.
Mahdollisesti Anna Schmidtin sukulainen.
1811–1887. Tanskalainen liberaali poliitikko ja teologi. Faedrelandet-lehden toimittaja 1840–41 ja Folkeblad-lehden toimittaja 1843. Kulttuuriministeri 1848, 1859, 1860–61. Ulkoministeri 1863–64. Piispa 1849–1854.
1706–1790. Amerikkalainen valtiomies, diplomaatti, kirjailija ja luonnontutkija.
1799–1862. Ranskalainen säveltäjä.
1744–1834. Saksalainen runoilija ja upseeri.
Kuoli luultavasti 1611. Laihelan kappalainen, Anna Sursillin toinen puoliso.
1480–1528. Italialainen maalari.
Palma il Vecchio (Jacopo de Antonio de Negreto)
1804–1874. Kauppias Kokkolasta.
1497/8–1543. Saksalainen maalari.
1733–1811. Saksalainen kirjailija, kirjakauppias ja kustantaja.
1760–1843. Teoreettisen ja käytännöllisen lääketieteen professori Upsalassa 1801–20. Arkkiatri 1812. Sotilassairaanhoidon ylitarkastaja 1812–. Karl XIV Johanin henkilääkäri.
1789–1862. Tanskalainen runoilija. Sorøn akatemian johtaja 1843–49.
1790–1859. Saksalainen tilastotieteilijä ja ekonomi. Valtio-opin professori Berliinissä 1834. Tilastollisen toimiston johtaja 1844.
1779–1851. Saksalainen luonnontieteilijä ja lääkäri. Professori Jenassa 1807–19, Münchenissä 1828 ja Zürichissä 1832.
1813–1884. Puolalainen maalari, opiskellut Pietarissa. Muutti myöhemmin Italiaan.
1827–1859. Ruotsalainen filosofi. Käytännöllisen filosofian dosentti Upsalassa 1857.
1815–1852. Kirjailija ja esteetikko. Filosofian kandidaatti 1838, maisteri 1840, lisensiaatti 1844 ja tohtori 1847. Vuodesta 1846 Tampereen yläalkeiskoulun rehtori.
1813–1874. Magnus von W:n puoliso vuodesta 1837.
Wright, Christina Sofia von (o. s. Sallmén)
1813–1901. Ruotsalainen luonnontieteilijä, kansantaloustieteilijä. Kasvitieteen dosentti Lundissa 1834, apulaisprofessori 1847, professori 1854. Carl Adolf A:n poika.
1801–1864. Lyypekin konsuli Pietarissa vuodesta 1845.
1800–1850. Pappisvihkimys 1822. Mouhijärven kirkkoherra 1836–50.
1677–1728. Ruotsalainen kontra-amiraali 1712, amiraali 1721.
1727–1797. Kemian professori Turussa 1761–1787. Agronomian ja luonnontieteiden kehittäjiä Suomessa. Julkaisi myös geologisia ja maantieteelisiä kirjoituksia.
Synt. 1750-luvulla, kuollut 1840/41. Runolaulaja Vienan-karjalassa.
1810–1836. Tšekkiläinen runoilija.
1811–1881. Snellmanin kesänaapuri Vihdistä.
eli 5. vuosisadalla eKr. Sokrateen vankilatoveri, esiintyy myös Platonin dialogeissa.
1807–1852. Johan Alexander S:n sisar.
1819–1876. Filosofian maisteri 1844. Matematiikan ja fysiikan lehtori Vaasan lukiossa 1844, rehtori 1862. Matematiikan ja fysiikan yliopettaja Helsingin normaalikoulussa 1864. Kouluhallituksen jäsen 1870.
Synt. 1818. Kirjanpainaja ja kustantaja Helsingissä. Suometar-lehden julkaisija 1847–49.
1783–1820. Saksalainen historiantutkija Jenassa.
1659–1722. Alankomaalainen maalari.
747–814. Saksalais-roomalainen keisari. Frankkien kuningas 768, langobardien kuningas 774. Keisari 800.
1781–1841. Kirkkoherra Urjalassa ja Ulvilassa, kielitieteilijä.
1628–1688. Englantilainen uskonnollinen kirjailija. Baptistisaarnaaja. Vankilassa 1660–72, 1675.
1796–1865. Ranskalainen lääkäri ja kirjailija. Sosialistinen poliitikko.
1838–1927. Tukkukauppias vuodesta 1866, sittemmin pankinjohtaja ja valtiopäivämies.
1838–1918. Zacharias H:n poika, myöhemmin kirjanpainaja ja kustantaja.
1815–1849. Kirjakauppias, kustantaja.
1811–1886. Anders Johan C:n puoliso.
Chydenius (o. s. Enbom), Margareta Sofia
1818–1883. Saksalainen sosialistinen kansantaloustieteilijä, yhteiskuntafilosofi ja poliitikko.
n. 585–525 eKr. Kreik­kalainen luonnonfilosofi.
1499–1572. Ruotsalainen uskonpuhdistaja. Ruotsin ensimmäinen luterilainen piispa 1531. Olaus Petrin veli.
1764–1844. Saksalaissyntyinen venäläinen akateemikko Pietarin tiedeakatemiassa. Venäjän historian ja arkeologian tutkija.
(Sunder) 1472–1553. Saksalainen maalari.
n. 1415/25–1480. Sveitsiläinen humanisti, Baselin yliopiston rehtori.
1803/4–1863. Porvoolainen kustantaja.
1796–1868. Saksalainen rikosoikeuden tuntija, professori Königsbergissä 1821–26 ja sittemmin Breslaussa.
1816–1896. Saksalainen kirjailija, teatterinjohtaja Wienissä.
1806–1869. Opiskelijaksi Turun akatemiaan 1823, pappistutkinto 1830.
1805–1879. Saksalainen filosofi ja kirjallisuushistorioitsija. Professori Königsbergissä vuodesta 1833.
Kuopion tyttökoulun johtokunnan jäsen 1849.
1808–1864. Saksalainen kirkkohistorioitsija. Professori Marburgissa 1838. Vuodesta 1846 Berliinin kulttuuriministeriön palveluksessa.
1769–1844. Taloustieteen dosentti Turun akatemiassa 1793–96, pappisvihkimys 1796. Saltvikin kirkkoherra 1811–20, Uudenkaarlepyyn kirkkoherra 1820–44.
1824/25–1866. Torppari Kuhmon Korpisalosta.
1816–1859. Kuvernööri Gustaf Adolf R:n toinen puoliso vuodesta 1837.
Ramsay, Wendla Gustafva (o. s. von Essen)
1787–1848. Ruotsalainen poliittinen kirjailija ja lehtimies.
1768–1831. Senaatin talousosaston jäsen, kamaritoimituskunnan päällikkö 1816–25.
1433–1477. Burgundin herttua, kaatui Nancyn taistelussa.
1813–1867. Saksalainen oopperalaulaja.
1800–1865. Tukkukauppias Tukholmassa.
1796–1884. Ranskalainen historioitsija ja lehtimies. Valtioneuvos, ulkoministeriön arkiston hoitaja. Parlamentin jäsen 1832–35, Ranskan akatemian jäsen 1836.
1615–1660. Hollantilainen maalari.
1804–1842. Dalmatialais-italialainen kirjailija ja lehtimies Zadarissa.
1835–1894. Filosofian maisteri, valtiopäivämies. Tilanomistaja ja maanviljelyksen kehittäjä Artjärvellä. Talonpoikaissäädyn edustaja valtiopäivillä 1872–94.
1832–1901. Luonnontutkija ja tutkimusmatkailija. Filosofian kandidaatti 1853, lisensiaatti 1855 ja tohtori 1857. Mineralogian dosentti 1856. Siirtyi Ruotsiin jouduttuaan erimielisyyksiin kenraalikuvernööri Bergin kanssa. Ruotsin tiedeakatemian mineralogian professori vuodesta 1858. Saavutti maailmanlaajuisen maineen löytöretkeilijänä, erityisesti koillisväylän löytämisen jälkeen 1878–79.
1688–1769. Ruotsalainen kreivi, kenraalimajuri 1722. Suomen kenraalikuvernööri 1747–52. Ylipäällikkö Pommerin sodassa 1757–58.
1757–1828. Itävaltalainen säveltäjä.
n. 1390–1441. Alankomaalainen maalari, Hubert van E:n veli.
1792–1860. Englantilainen matkakirjailija.
1785–1832. Tšekkiläinen kirjailija.
1789–1844. Saksalainen filosofi ja aatehistorioitsija. Filosofian professori Tübingenissä vuodesta 1816.
Mohell, Lars Johan
1798–1850. Maanmittari 1822. Vakaaja Kuopion kihlakunnassa 1834–44.
1833–1882. Norjalainen insinööri. Helsingin polyteknillisen instituutin opettaja vuodesta 1860. Kirjoitti Helsingfors Dagblad -lehteen.
1817–1912. Tuomarintutkinto 1840. Senaatin kansliatoimituskunnan esittelysihteeri 1859–73, sittemmin tilanomistaja.
1811–1862. Ruotsalainen opettaja ja filosofian maisteri. Tilanomistaja.
Snellmanien kotiapulainen Kuopiossa 1849.
varjagiruhtinas Novgorodissa 800-luvulla.
1817–1889. Efraim Wilhelm S:n tytär.
1783–1855. Kirjanpitäjä Kimon tehtaalla.
1660–1724. Englantilainen moraalifilosofi.
1812–1891. Belgialainen valtiomies ja kirjailija.
Worsaae, Jens Jacob Asmunssen
1821–1885. Tanskalainen arkeologi. Kulttuuriminis­teri 1874–75.
1803–1869. Tanskalainen pastori, teologian tohtori 1823.
1857–1925. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1877, lakitieteen kandidaatti 1881. Lakitieteen lisensiaatti ja tohtori 1886. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1885 ja 1888. Pankinjohtaja Helsingissä 1889. Ruotsin kansalainen vuodesta 1895. Ruotsin valtiopäivien ensimmäisen kamarin jäsen 1916–19. Carl Fabian Theodor L:n poika.
1772–1844. Tšekkiläinen pappi, kirjailija ja kansanvalistaja.
1594–1665. Ranskalainen maalari.
Saksalainen kirjailija.
1794–1870. Saksin prinsessa ja runoilija.
1811–1872. Amerikkalainen lehtimies, poliitikko ja kansantaloustieteellinen kirjailija.
1801–1877. Saksalainen teologi ja filosofi. Teologian professori Freiburgissa 1830–. Filosofian professori Heidelbergissä 1839–.
1812–1849. Kauppias Kokkolassa, Tukholmassa ja Himangalla. Julkaisi Ruotsissa asuessaan näytelmiä ja runoja.
1822–1886. Englantilainen meriupseeri. Turkin palvelukseen 1867, Turkin Mustanmeren laivaston komentaja 1877. Muschir (marsalkka) 1881. Englannin laivaston vara-amiraali 1885.
Hobart pašša (Augustus Charles Hobart-Hampden)
1802–1893. Ruotsalainen vapaaherra. Majuri 1838, eversti 1851, kenraaliluutnantti 1867. Fyysikko ja asesuunnittelija.
n. 1693–1769. Pohjalainen lahkolaisjohtaja. Entinen upseeri.
Platonia varhaisempi tuntematon kreikkalainen valtioteoreetikko.
1779–1862. Mineralogian ja maantieteen professori Heidelbergissä 1818–.
1742–1823. Paavi vuodesta 1800.
1756–1825. Baijerin vaaliruhtinas 1799–1805. Kuningas 1806–1825.
1803–1885. Venäläis-baltilainen matkailija ja luonnontieteilijä. Pietarin tiedeakatemian jäsen 1844.
1827–1887. Venäläinen kenraaliluutnantti 1873. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1789–1853. Ruotsalainen pappi ja kirjailija.
1761–1850. Saksalainen pedagogi ja kirjailija.
1826–1894. Filosofian tohtori 1857. Kreikan kielen opettaja Vaasassa.
Antell, Pehr Kasten Samuel
1845–1906. Venäjän armeijan luutnantti Puolan kapinassa 1863, majuri 1870, everstiluutnantti 1873, eversti 1876. Valtiopäivillä 1877–1906 aatelissäädyn edustaja. Hypoteekkiyhdistyksen puheenjohtaja 1884–1905. Senaatin talousosaston senaattori, valtio­varain­toimituskunnan päällikkö 1905–06.
1788–1871. Englantilainen kirjailija.
1798–1876. Teknologisen kemian professori Tukholmassa 1827–38. Falunin vuorikoulun johtaja 1839. Kuninkaallisen raha- ja mittauslaitoksen ylijohtaja 1853.
1777–1853. Saksalainen teologi, professori Tübingenissä.
1831–1879. Turun hovioikeuden kanslisti 1862, reistraattori 1864 ja ylimäär. viskaali 1865. Notaari 1866–68. Tilanomistaja ja kirjailija.
1774–1843. Englantilainen runoilija. ”Demokraattisen kommunismin” kannattaja, myöhemmin konservatiivi.
1500–1558. Saksalais-rooma­lainen keisari 1519–1556.
1823–1868. Elias L:n puoliso vuodesta 1849. Snellmanin serkku.
1805–1880. Saksalainen kirjailija, kreivitär.
Hahn‑Hahn, Ida Marie Luise Sophie Friederike
1452–1519. Italialainen kuvanveistäjä, maalari, arkkitehti, tieteilijä, matemaatikko, insinööri, keksijä ja anatomi
1746–1827. Sveitsiläinen pedagogi ja yhteiskuntauudistaja.
n. 1665–1717. Kreivi, sotamarsalkka 1713. Skånen kuvernööri 1705–1710.
1807–1869. Leipurimestari ja oltermanni Oulussa.
1788–1862. Saksalainen maalari. Kääntyi katolilaisuuteen 1814. Professori Berliinissä 1819. Taideakatemian johtaja Düsseldorfissa 1826–59.
Schadow‑Godenhaus, Friedrich Wilhelm von
356–323 eKr. Makedonian kuningas 336–323 eKr.
Hobin, Christian
1816–1882. Apteekkari Jyväskylässä 1848–57. Kuopion läänin viinanpolttimoiden ylitarkastaja.
Kuopion tyttökoulun perustajia 1846. Adolf Edvard R:n puoliso.
eli 5. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen maalari.
1833–1896. Lukkari Sotkamossa 1857.
1831–1881. Lääketieteen kandidaatti 1856, lisensiaatti 1858, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1859. Kirurgian professori 1860.
1852–1902. Tarkk’ampujapataljoonan vänrikki 1876. Osallistui Turkin sotaan 1877–78. Luutnantti 1881, kapteeni 1885. Eversti, Oulun pataljoonan komentaja.
1827–1901. Tyttökoulun opettaja. Perusti naisten opettajaseminaarin 1861. Helsingin valtiollisen tyttökoulun johtaja 1865–98. Alexandra B:n sisar.
Frenckell, Otto Reinhold
1823–1880. Liikemies, pankinjohtaja, kirjailija. Hypoteekkiyhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja 1863, Yhdyspankin johtaja 1863, Suomen Pankin johtaja 1866. Valtiokonttorin ylijohtaja 1875–79.
1750–1810. Englantilainen paroni, meriupseeri. Vara-amiraali 1804. Komensi englantilaisia Trafalgarin meritaistelussa amiraali Nelsonin kaaduttua.
1841–1911. Hist.-fil. kandidaatti ja maisteri 1864. Helsingin yliopiston konsistoriamanuenssi 1864, yliopiston sihteeri 1867–1902.
1856–1938. Oppilas ruotsalaisessa normaalilyseossa 1864–68. Everstiluutnantti 1896, virkaero 1903. Kenraalimajuri 1933.
Synt. 1810. Talollisen poika Kurkilammelta. Vuokra-ajuri Kuopiossa 1830-luvulla, kauppias 1840-luvulla ja vuodesta 1856 lasimestari.
1824–1869. Tuomaritutkinto 1847. Helsingin siviilipormestari 1859–65.
1813–1866. Gustaf Henrik S:n puoliso, Snellmanin sisaren ystävä.
1743–1828. Lääketieteen ja kasvitieteen professori Upsalassa 1784.
1761–1836. Porvoon lukion opettaja vuodesta 1786, teologian lehtori 1810–36. Pappisvihkimys 1806, rovasti 1811.
1752–1809. Saksalainen historian professori, kirjastonhoitaja Kasselissa. Berliinin hoviakatemian jäsen 1804, Hohenzollernien hovihistorioitsija. Westfalenin koulutoimen johtaja 1808–1809.
1573–1610. Italialainen maalari.
1431–1506. Italialainen maalari ja kuparipiirtäjä.
Hagberg, Carl August
1810–1864. Ruotsalainen kielitieteilijä, kääntäjä ja esteetikko. Professori Lundissa 1840. Ruotsin akatemian jäsen 1851.
1554–1625. Flaamilainen maalari.
eli 6. vuosisadalla eKr. Spartalainen valtiomies, yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1793–1838. Filosofian maisteri 1815. Ensimmäinen Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran perustajia. Frans Mikael Franzénin velipuoli.
1827–1894. Intendentinkonttorin konduktööri 1857. Oulun läänin lääninarkkitehti 1860–70-luvulla. Yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtaja 1882–87.
Molander, Clas Herman
1817–1897. Filosofian maisteri 1840. Kenraalikuvernöörin kanslian virkamies 1846, lehdistöosaston päällikkö. Valtiosihteerin viraston 1. toimitussihteeri 1854. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1858. Todellinen valtioneuvos 1860. Aateloitu 1863. Hämeen läänin kuvernööri 1865–69. Senaatin talousosaston senaattori 1869, kamaritoimituskunnan päällikkö 1870, valtiovaraintoimituskunnan päällikkö 1871–97. Salaneuvos 1875. Vapaaherra 1887.
1499–1592. Flaamilainen maalari.
1836–1870. Runoilija ja kääntäjä.
1781–1831. Vuoteen 1800 Toppelius. Opiskeli Turussa ja Upsalassa, kirurgian maisteri 1807. Lääketieteen kandidaatti ja lisensiaatti Upsalassa 1811, tohtori 1813. Kaupunginlääkäri ja piirilääkäri Uudessakaarlepyyssä 1811. Kokosi ja julkaisi kansanrunoutta. Zacharias Topeliuksen isä.
1820–1905. Fredrik August E:n puoliso vuodesta 1842.
Ehrström, Emilia Augusta (o. s. Mattheiszen)
1827–1880. Saksalainen kirjailija.
Brittiläinen merikapteeni ja tutkimusmatkailija.
n. 1509–1571. Italialainen maalari.
1801–1887. Kemian professori Lyonissa ja Pariisissa.
Kuoli 718. Pippin Héristalaisen jalkavaimo. Kaarle Suuren isoisän, Karl Martellin, äiti.
1795–1858. Saksalainen anatomian professori Berliinissä 1833–.
1802–1876. Suomen Pankin johtaja 1845–66. Kenraalikuvernöörin kanslian erityisvirkamies 1866. Valtioneuvos 1856. Kamariherra 1862, todellinen valtioneuvos 1866.
”Mamma”, ”Lagerstamin täti”.
1636–1711. Ranskalainen runoilija ja taideteoreetikko.
1821–1882. Saksalainen taide- ja kirjallisuushistorioitsija. Professori ja museon johtaja Dresdenissä.
1769–1835. Maistraatinsihteeri Helsingissä.
1752–1841. Saksalainen kirjailija.
1698–1752. Ruotsalainen lakimies. Turun hovioikeuden asessori 1741–50. Kanslianeuvos. Näytelmäkirjailija.
n. 1355–1452. Konstantinopolilainen filosofi.
1827–1849. Maalari, opiskeli Pietarin taideakatemiassa. Maalasi Snellmanin muotokuvan (ks. tämän kirjan takakansi).
eli 4. vuosisadalla eKr. Aristoteleen oppilas.
1777–1849. Englantilainen kenraali ja sotakirjailija.
Forsström, Karl Ferdinand
1817–1903. Tuomarintutkinto 1840. Auskultantti Viipurin hovioikeudessa, kanslisti 1847. Varatuomari 1856. Kihlakunnantuomari Karjalassa 1859, Mäntyharjulla 1864–1901. Hovioikeuden­asessori 1872, laamanni 1883. Useiden valtiollisten komiteoiden jäsen.
Fehleisen, Charles von
Hovimeklari Pietarissa 1860-luvulla.
1793–1875. Saksalainen lääkäri, psykiatrisen laitoksen johtaja Kielissä 1845.
1810–1877. Filosofian kandidaatti 1831, pappisvihkimys 1837, teologian tohtori 1840. Teologian apulainen, seminaaripastori ja vt. professori 1838–47. Käytännöllisen teologian professori 1847–65, kasvatus- ja opetusopin vt. professori 1853–55 sekä 1856–59. Helsingin yliopiston vararehtori 1855–65. Porvoon piispa 1865–77.
1743–1817. Ruotsalainen kreivi, sotilas ja poliitikko. Kenraalimajuri 1786. Lähettiläs Varsovassa 1793–95. Skånen kenraalikuvernööri 1801. Sotamarsalkka 1807.
1850–1884. Filosofian kandidaatti 1871, maisteri 1873. Lääketieteen kandidaatti 1875, lisensiaatti 1879. Lääkäri Tampereella 1883. Johan Ludvig R:n poika.
1759–1820. Ranskalainen poliisiministeri.
1797–1870. Baijerilainen ruhtinas ja poliitikko. Sisäministeri 1831.
Oettingen-Wallerstein, Ludwig Kraft Ernst von
n. 1583–1618. Italialainen maalari. Agostino C:n poika.
1775–1832. Hallituskonseljin talousosaston jäsen, kirkollistoimituskunnan päällikkö 1809–12. Todellinen kamariherra 1812. Vaasan hovioikeuden presidentti 1817. Vapaaherra 1830.
1808–1865. Kreikan kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa.
1631–1708. Hollantilainen merimaalari.
1645–1696. Ranskalainen kirjailija.
1819–1898. Ranskalainen diplomaatti. Kirjoitti Itävalta-Unkarin kansallisuusongelmista.
1796– efter 1837. Oikeustieteen Professori Tübingenissä 1820–.
1807–1853. Ruotsalainen kasvitieteilijä. Käytännöllisen filosofian apulainen Lundissa 1831–51.
1805–1892. Saksalainen hegeliläinen filosofi, professori Hallessa 1836–.
1812–1894. Ruotsalainen teologi ja filosofi, Upsalan yliopiston dosentti 1837. Myöhemmin piispa.
1788–1850. Brittiläinen poliitikko, pääministeri, konservatiivipuolueen uudistaja.
1647–1706. Ranskalainen filosofi. Professori Rotterdamissa vuoteen 1693.
1661–1741. Ranskalainen historioitsija.
86–34 eKr. Roomalainen historiankirjoittaja.
Omisti Vesikosken ruukin Pyhäjärvellä 1856–73. Tilanomistaja.
1778–1837. Ruotsin kuningas 1792–1809.
1766–1835. Tšekkiläinen runoilija.
1753–1823. Ranskalainen matemaatikko ja mekaniikantutkija.
Brittiläinen tutkimusmatkailija Afrikassa.
1806–1858. Saksalainen kirjailija ja lehtimies.
1813–1871. Tuomaritutkinto 1836. Kihlakunnantuomari Kaarlelassa 1860.
1836–1899. Ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1854. Myöhemmin lääkäri.
1796–1855. Saksalainen romaanikirjailija ja näyttelijä Strasbourgissa.
synt. 1808 kuollut 1860-luvulla. Ruotsalainen piirtäjä ja mekaanikko.
1774–1847. Ranskalainen kenraaliluutnantti 1813.
1640–1693. Lääketieteen professori Turussa.
1611–1666. Ruotsalainen vapaaherra. Svean hovioikeuden asessori.
Synt. 1798. Baltiansaksalainen kirjailija.
1793–1875. Ruotsalainen matematiikan professori Lundissa.
1808–1878. Saksalainen matkakirjailija.
1821–1880. Venäjän armeijan kenraaliluutnantti. Kaatui Turkin sodassa Batumissa 12.4.1877.
1821–1911. Kenraalimajuri 1864. Kenraaliluutnantti Kaartin jalkaväessä 1878. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1863–1906.
1407–1457. Italialainen humanisti. Professori Paviassa 1431–33.
n. 650 e.Kr. Kreikkalainen runoilija.
Oker-Blom, Christian Theodor
1822–1900. Kenraalimajuri 1863. Viipurin läänin kuvernööri 1866–82. Kenraaliluutnantti 1876. Senaatin talousosaston senaattori, sotilas­toimituskunnan päällikkö 1882–88. Suomen asiain komitean jäsen 1888–91. Kenraali 1889. Aateloitu 1865.
1812–1880. Konsistorinotaari Kalmarissa.
1798–1866. Italialainen markiisi, kirjailija ja valtiomies.
1801–1866. Saksalainen spekulatiivinen filosofi. Professori Leipzigissä 1828–37 ja 1845­–.
1785–1873. Italia­lainen runoilija, senaattori 1860.
n. 1698–1751. Raahen pormestari 1730, Vähä-Savon tuomari 1740. Muutti Venäjälle 1748 ja palasi 1749. Vangittiin valtiopetoksesta ja mestattiin 1751.
1069–1135. Englannin kuningas.
Adlerberg, Nikolai
1819–1892. Venäläinen kreivi. Kenraaliluutnantti 1861, kenraali 1870. Suomen kenraalikuvernööri 1866–81.
1783–1848. Ruotsalainen kartografi ja tilastotieteilijä. Maanmittauskonttorin johtaja. Aateloitu 1817, eversti 1824.
1809–1885. Filosofian maisteri Upsalasta 1836. Ruotsin Akatemian kirjaston amanuenssi.
1750–1818. Ruotsalainen valtiomies ja runoilija. Valtakunnanmarsalkka 1792.
1501–1576. Italia­lainen filosofi, lääkäri ja matemaatikko.
n. 450–405 eKr. Sokrateen oppilas.
1777–1858. Ruotsalainen kirjailija, lehtimies ja virkamies. Kuninkaallisen kirjaston kirjastonhoitaja 1811–43, kanslianeuvos 1816. Sveriges Statstidningin (virallinen lehti) toimittaja 1834–44, Post och Inrikes Tidningar -lehden toi­mittaja 1844–47.
1816–1893. Talonpoikaisrunoilija. Tilanomistaja Kontiolahdella. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edustaja 1863–64, 1872, 1877–78 ja 1882.
1709–1788. Ruotsalainen maantieteilijä, hovioikeuden asessori 1758.
1795–1870. Kustantaja Leipzigissä.
1839–1881. Kauppias Kajaanissa vuodesta 1865. Raatimies 1868–76. Kuopion lääninvankilan johtaja 1876.
1761–1851. Saksalainen protestanttinen teologi, professori Heidelbergissä 1811–44.
Englantilainen eversti, Afrikassa 1875.
1818–1883. Kauppias Pietarsaaressa, raatimies vuodesta 1858.
Kuoli 1752. Vuoteen 1729 asti Anders Hästesko nuoremman puoliso.
Hästesko af Målargård (o. s. Sabelhjärta), Hebla Catharina
1817–1873. Saksalainen historioitsija. Demokraattisen puolueen johtajia Württembergissä 1848, pakeni Sveitsiin 1849. Historian ja kirjallisuuden professori Zürichissä 1860.
1791–1843. Roomalaisen ja Venäjän oikeuden professori Helsingin yliopistossa 1829–43.
1810–1900. Italialainen kansantaloustieteilijä. Sisilian tilastollisen toimiston päällikkö 1834. Sittemmin mm. professori Pisassa ja finanssiministeri.
1819–1887. Kauppias Oulussa, laivanvarustaja. Kauppaneuvos 1859.
n. 1460–1517/18. Italialainen maalari.
1773–1858. Englantilainen kasvitieteilijä.
Östen Sursillin tytär. Ensimmäinen puoliso tilanomistaja Lauri. Toinen puoliso Saloisten vouti Mathias Eriksson (Eerikinpoika). Kolmas puoliso Limingan kirkkoherra Henrik Lithovius.
1826–1903. Venäjän lähettiläs Wienissä 1877.
1770–1856. Suomalaissyntyinen juristi ja virkamies. Laamanni. Oikeustieteen tohtori Upsalassa. Ruotsin kauppakollegion presidentti 1826–36. Valtioneuvos 1833.
1789–1870. Puolalainen eversti ja poliitikko, osallistui kapinaan 1830–31.
1817–1879. Ranskalainen kirjailija ja historioitsija. Kirjallisuuden professori Strasbourgissa 1841, Montpellierissa 1843. Ranskalaisen kirjallisuuden professori Sorbonnessa 1863. Ranskan akatemian jäsen 1873.
1779–1847. Ruotsalainen sotilas, diplomaatti ja poliittinen kirjailija. Osallistui Suomen sotaan 1808–09. Kenraaliadjutantti 1815.
n. 650–570 eKr. Vapautti kotikaupunkinsa Mytilinin tyranniasta, yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1797–1866. Snellmanin serkku. Merikapteeni ja kauppias Kokkolassa ja vuodesta 1837 Oulussa.
1270–1347. Englantilaissyntyinen skolastikko. Opetti Ranskassa ja Saksassa.
1804–1864. Pappisvihkimys 1826. Nilsiän kirkkoherra 1836–64.
1700–1748. Skotlantilainen runoilija.
1775–1859. Ruotsalainen kreivi 1843. Hovimarsalkka 1816, everstikamarijunkkari 1818.
1785–1869. Ranskalainen matemaatikko, professori Pariisissa 1838–63.
Lefébure de Fourcy (tunnettu myös nimellä Louis-Étienne Lefebvre), Louis-Étienne
1786–1837. Saksanjuutalainen kirjailija. Asui Pariisissa vuodesta 1830.
1773–1846. Italialainen Lapinmatkaaja ja matkakirjailija.
1831–1880. Farmaseutti 1853. Metsäkonduktööri 1861. Metsänhoitaja Palojärvellä 1865.
1813–1861. Helsingin tähtitieteellisen observatorion amanuenssi 1835–42, tähtitieteen professori 1846–61.
1784–1847. Filosofian maisteri 1810. Opettaja Kuopiossa 1809–, Nurmeksen kirkkoherra 1828–.
1810–1862. Ruotsalainen kirjailija.
1757–1814. Kenraali, valtiomies ja seikkailija. Kustaa III:n ja sittemmin Aleksanteri I:n suosikki. Kreivi ja kartanonomistaja.
1784–1856. Patologian professori Heidelbergissä.
1798–1885. Ranskalainen kirjailija.
Pieksämäen Porsaskosken ruukin omistaja 1868–84.
1759–1824. Saksalainen muinaistutkija ja filologi. Filosofian professori Hallessa vuodesta 1783, akateemikko vuodesta 1807.
1818–1871. Kauppaneuvos, kauppias Helsingissä 1844–71.
1397–1468. Italialainen maalari.
Nordenstam, Johan Mauritz
1802–1882. Upseeri venäjän armeijassa vuodesta 1823, kenraalimajuri 1843. Uudenmaan läänin kuvernööri 1847–58. Senaatin talousosaston salkuton jäsen 1848–58. Helsingin yliopiston vt. varakansleri 1847, varakansleri 1849. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1858–82. Maamarsalkka valtiopäivillä 1863–64, 1867 ja 1872. Vt. kenraalikuvernööri 1861, 1864, 1868, 1870 ja 1872–73. Vapaaherra 1860. Jalkaväenkenraali 1870.
Saksalainen tutkija, julkaisi ”Der ugrische Volkstamm” I: 1–2, Berlin 1837–39.
1790–1855. Englantilainen tutkimusmatkailija.
1799–1877. Saksalainen protestanttinen teologi, professori Berliinissä 1824– ja Hallessa 1826–.
1830–1892. Pappisvihkimys 1857. Opettaja Oulussa 1859 ja Viipurissa 1860–63. Kääntäjä. Pappina Inkerinmaalla vuodesta 1862, Keltto-Rääpyvän kirkkoherra 1873–92. Kirjailija, kansanrunouden keräilijä.
1780–1862. Kreivi, Venäjän ulkoministeri 1816–56. Valtakunnanneuvoston jäsen 1860-luvulla.
eli 2. vuosisadalla eKr. Kreikkalainen filosofi.
1804–1888. Ruotsalainen lääkäri. Tukholman kaupungin ja läänin parantolan ylilääkäri 1842–56.
Snellmanien kotiapulainen 1871.
n. 1500–1563 jälkeen. Alankomaalainen maalari.
Unkarilainen kirjailija.
1811–1884. Jöns Jakob B:n puoliso vuodesta 1835.
Berzelius, Elisabet Johanna (o. s. Poppius)
1547–1606. Belgialaissyntyinen kielitieteilijä. His­torian professori Jenassa 1572 ja Leidenissa 1579–91, latinan professori Löwenissä vuodesta 1592.
1817–1864. Leipurimestari. Testamenttasi vaimonsa kanssa omaisuutensa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle.
1823–1872. Kapteenintutkinto 1846. Oulun merenkulkukoulun opettaja ja johtaja 1864–72.
1773–1828. Ranskalainen Napoleonin armei­jan kenraali. Victor Hugon isä.
1815–1884. Senaatin oikeusosaston protokollasihteeri 1854, esittelijäsihteeri 1856. Senaatin oikeusosaston senaattori 1862–68. Turun hovioikeuden presidentti 1868.
1824–1903. Robert Fredrik von K:n veljentytär.
1785–1859. Senaatin virkamies vuodesta 1809. Senaatin oikeusosaston jäsen 1836–56 ja laamanni Vaasan tuomiokunnassa. Lakitieteen tohtori 1840. Ritarihuonejohtokunnan kamreeri ja sihteeri 1819–48. Vapaaherra 1856.
De la Chapelle, Albrecht Fredrik Rickhard
Inkavaltion hallitsija 1471–93. Atahualpan isoisä.
1808–1845. Itävaltalainen kreivi ja kirjailija.
1823–1888. Leipurimestari.
1650–1702. Alankomaiden valtionhoitaja 1672–1702, Englannin, Skotlannin ja Irlan­nin kuningas 1689–1702.
1837–1876. Kauppias ja laivanvarustaja Oulussa.
1801–1888. Maaningan nimismies.
1815–1871. Ditlev Gothardt M:n puoliso.
1835–1896. Filosofian maisteri 1864. Opettaja Helsingissä 1864–71. Asui sittemmin Jyväskylässä. Kirjailijanimi Tuokko, näytelmiä ja suomennoksia.
770–1826. Sveitsiläinen filologi ja teologi. Teologian ja etiikan professori Zürichissä 1795–96.
1519–1559. Ranskan kuningas vuodesta 1574.
1194–1250. Saksalais-roo­ma­lainen keisari 1215.
1817–1857. Kirjojen ja käsikirjoitusten yms. kerääjä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsen 1848.
1843–1929. Johan Matias S:n poika. Myöhemmin opettaja ja valtiopäivämies.
1833–1904. Fil.-mat. maisteri 1857. Filosofian kandidaatti 1870, oikeustieteen kan­didaatti 1871. Raatimies Porvoossa 1874–1904. Julkaisi runokokoelmia.
1820–1847. Filosofian kandidaatti 1842, maisteri 1844. Lakitieteen kandidaatti 1845.
Kuollut 1521. Upsalan arkkipiispa 1569–1515.
1805–1872. Kauppias Pietarsaaressa, raatimies 1843–58.
1787–1883. Ruotsalainen eläintieteilijä ja arkeologi. Luonnonhistorian professori Lundissa 1832–56.
n. 1245–1334. Avignonin arkkipiispa ja paavi vuodesta 1310.
1802–1872. Filosofian professori Berliinissä 1837.
1723–1806. Ranskalainen historiankirjoittaja.
1798–1860. Venäjän keisarinna, Nikolai I:n puoliso vuodesta 1817.
1801–? Snellmanin äitipuolen Catharina Sofian sisar. Snellmanin salakihlattu 1820-luvun loppupuolella. Vuodesta 1829 puoliso Carl Backman (ent. Pakarinen).
Backman (o. s. Ahla, ent. Pakarinen), Anna Christina
n. 1500–1563. Italialainen maisemamaalari ja piirtäjä. Tizianin oppilas.
Kuoli 1543/47. Kustaa I Vaasan aikainen kapinallinen.
1780–1860. Saksalainen luonnontieteilijä ja filosofi, professori Erlangenissa ja Münchenissä.
1638–1715. Ranskalainen filosofi. Ranskan akatemian kunniajäsen 1699.
1508–1578. Italialainen filosofi ja runoilija.
1772–1826. Kapteeni ja Kerimäen komppanian päällikkö 1804. Sandelsin alipäällikkö Suomen sodassa 1808–1809. Nostoväen päällikkö Karjalassa, everstiluutnantti 1808. Jäi sotavangiksi. Erosi Ruotsin palveluksesta 1810, samalla aateloitiin ja annettiin hovijahtimestarin arvo, jäi kuitenkin Suomeen.
Pommerilainen n. 1382–1459. Ruotsalais-tanskalais-norjalainen unionikuningas.
1778–1870. Ranskalainen kansantaloustieteilijä ja tilastotieteilijä.
1809–1872. Ruotsalainen kirjanpainaja.
1777–1834. Saksalainen fyysikko. Leipzigin yliopiston rehtori.
1694–1774. Ranskalainen kansantaloustieteilijä ja luonnonoikeusfi­losofi.
1813–1865. Tuomarintutkinto 1836. Varatuomari ja oikeusraatimies.Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1814–1873. Saksalainen lehtimies ja tutkija. Mat­kusti Venäjällä ja Suomessa.
1806–1879. Ranskalainen reformoitu pastori Rochefortissa. Uskonnollinen ja historiallinen kirjailija.
1799–1862. Saksalainen teologian tohtori Greifswaldissa 1838.
Geitlin, Wilhelm Gabriel
1838–1906. Senaatin virkamies vuodesta 1863. Valtion edustaja hypoteekki­yhdistyksessä 1880–1906. Valtiokonttorin ylijohtaja 1891–1903. Todellinen valtioneuvos 1901.
1805–1857. Ruotsalainen kemisti. Fysiikan ja kemian opettaja Karlbergin sota-akatemiassa 1839–40, kapteeni 1840. Yleisen kemian professori Upsalassa 1853–74. Gustaf S:n veli.
1817–1903. Ruotsalainen tanssija.
1838–1900. Englantilainen lehtimies ja kirjailija. Daily News -lehden kirjeenvaihtaja 1870-luvulla.
1789–1851. Amerikkalainen kirjailija.
1824–1878. Saksalainen näytelmäkirjailija.
1842–1919. Fys.-matemaattisten aineiden kandidaatti 1865, filosofian maisteri 1869. Opiskeli Zürichissä insinööriksi. Ratapäällikön apulainen Rautateiden ylihallituksessa 1878–1910. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1827–1887. Filosofian kandidaatti 1851, opettaja 1853. Kuopio lukion rehtori 1863.
1802–1866. Portugalin kuningas 1828–34.
1845–1885. Otto von E:n poika. Pyhäjoen sahanhoitaja. Snellmanin sisarenpoika.
Essen, Johan August von
1815–1873. Kuopion läänin vt. kuvernööri 1867 ja vakinainen 1868–73. Kanslianeuvos 1863. Lehtikirjoittelussa nimimerkki ”-s-n.” 17, 81, 170, 174, 189, 202, 234, 307, 372, 388
1632–1698. Saksalaissyntyinen maalari.
1810–1864. Verhoilijamestari ja huonekalukauppias.
1615–1675. Ranskalainen maisemamaalari.
1794–1827. Saksalainen runoilija.
1730–1803. Englantilainen diplomaatti ja taiteenkeräilijä. Lähettiläs Napolissa 1764–1800. Luovutti antiikin kokoelmansa British Museumille 1772.
1853–1880. Knut Felix von W:n poika.
1821–1904. Kansatieteen ja suomen kielen tutkija. Kirjailija ja kansanvalistaja. Filosofian kandidaatti 1846. Suometar-lehden päätoimittaja. Pappistutkinto 1848. Pappi ja opettaja Hämeenkyrössä 1848–50. Loimijoen kirkkoherra 1869–1900. Rovasti 1873. Turun tuomiokapitulin asessori 1870–73, 1876, 1879–88. Pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1877–78.
1806–1884. Saksalainen filosofian ja taidehistorian professori Hallessa.
1510–1592. Italialainen maalari.
1735–1820. Ranskalainen kirjailija ja filosofi.
1801–? Paul Jakob E:n puoliso vuodesta 1827.
Eschilson, Susanna Elisabetta (o. s. Melander)
1700–1788. Vapaaherra. Ahvenanmaalla syntynyt vapaaherra ja kenraaliluutnantti. Valtiopäivämies ja vt. maaherra mm. Hämeen ja uudenmaan läänissä. Kartano Maskussa.
1798–1881. Saksalainen oikeusoppinut ja kirjailija.
1828–1903. Varatuomari 1852, tilanomistaja. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja.
1795–1876. Venä­läis-saksalainen luonnontieteilijä. Eläin­tieteen ja vertailevan anatomian pro­fessori Kasanissa 1823.
Kuollut 1589. Dominikaanimunkki. Murhasi Ranskan kuninkaan Henrik III.
1644–1712. Ranskalainen runoilija.
1357–1452. Maisteri Prahassa 1398. Turun piispa 1412–50.
1822–1868. Pianisti ja musiikinopettaja. Henrik Edvard Arnellin puoliso.
1828–1892. Filosofian kandidaatti 1847, oikeustieteen kandidaatti 1852. Helsingin yliopiston yliopistosihteeri 1860. Viipurin hovioikeuden asessori 1867. Vankeinhoidontarkastaja 1867–81, vankeinhoitohallituksen ylijohtaja 1881–91. Hovioikeudenneuvos 1870. Oikeustieteen kunniatohtori Kööpenhaminassa 1879.
1814–1880. Snellmanin serkku, Benjamin S:n tytär.
1820–1892. Saimaan kanavatyön ylijohtaja, everstiluutnantti ja 1. luokan insinööri 1856. Eversti 1861. Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen ylijohtaja 1861–85. Kenraalimajuri 1866. Aateloitu 1876.
1806–1881. Saksalainen filosofi. Filosofian dosentti Heidelbergissä ja Berliinissä. Professori Jenassa 1846–.
1760–1835. Saksalainen arkeologi. Lukionrehtori Weimarissa 1791–1804. Opettaja Dresdenin yliopistossa, museotarkastaja.
1774–1856. Itävaltalainen orientalisti ja kielitieteilijä. Diplomaatti, Wienin tiedeakatemian puheenjohtaja 1847–49.
1799–1879. Ranskalainen kirjailija, lehtimies ja yhteiskuntatieteilijä.
1789–1877. Ruotsalainen rovasti. Kirkkoherra Jönköpingissä 1826–.
1798–1876. Vaasan hovioikeuden notaari 1835, asessori 1847. Senaatin oikeusosaston senaattori 1858–1867.
Synt. 1832. Venäläinen virkamies. Suomen kenraalikuvernöörin kanslian kopisti 1855, kenraalikuvernööri von Bergin yksityissihteeri. Nimineuvos 1857. Saksan kielen lehtori Helsingin yliopistossa 1857–58. Muutti Pietariin 1858.
1793–1823. Ruotsalainen runoilija.
1806–1863. Näyttelijä Wienissä.
Borgström, Henrik vanhempi
1799–1883. Helsinkiläinen kauppaneuvos, konsuli ja mesenaatti.
1793–1878. Maaherra F. L. Ridder­stolpen puoliso.
Kreikkalainen arkkitehti 400-luvulla eKr.
1809–1854. Ruotsalainen lehtimies. Tulliviskaali Haaparannassa 1847 ja Sundsvallissa 1848–49. Intendentti Tukholmassa 1849–54. Frejan toimittaja, nimimerkki Theodor.
1811–1877. Ranskalainen astronomi. Pro­fessori ja Ranskan akatemian jäsen vuodesta 1846.
1805–1859. Ruotsalainen filologi. Latinan kielen apulainen Upsalassa 1842, sittemmin roomalaisen retoriikan ja lyriikan professori.
1817–1904. Englantilainen diplomaatti. Lähettiläs Wienissä 1858, Berliinissä 1860, Münchenissä 1862, Pohjois-Saksan liitossa 1866–71, Pietarissa 1871–79.
Loftus, Augustus William Frederick Spencer
1782–1840. Italialainen säveltäjä ja viulisti.
1817–1897. Filosofian maisteri 1840. Teologian kandidaatti 1844. Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssi 1848, apulais­kirjastonhoitaja 1862–91. Kunnia­tohtori 1860. Morgonbladet-lehden toimittaja, kirjallisuustutkija.
1824–1899. Saksalainen filosofi ja lääkäri.
Büchner, Friedrich Karl Christian Ludwig
1714–1763. Ruotsalainen kirjailija ja taideakatemian jäsen.
1750–1846. Kirjailija ja opettaja Oulussa.
1759–1841. Saksalainen maalari ja taidegalleristi.
1819–1874. Kauppalaivuri. Kauppias Oulussa. Mathias Alexander C:n veli.
Ekman, Robert Wilhelm
1808–1873. Uudessakaupungissa syntynyt maalari. Ruotsin kansalainen 1837–55. Ruotsin taideakatemian jäsen ja kuninkaallinen hovimaalari. Asui Turussa vuodesta 1845 lähtien.
1764–1837. Saksalainen ylimetsäneuvos.
1798–1884. Filosofian tohtori 1823. Pappisvihkimys 1830, rovasti 1841. Turun lukion lehtori ja rehtori 1832–43 Maarian pitäjän kirkkoherra 1844. Arkkipiispa 1850. Pappissäädyn puhemies valtiopäivillä 1863–64, 1867, 1872 ja 1877–78.
1834–1872. Suomalainen runoilija ja kirjalija. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1857. Kirjoitti useita suomenkielisiä runoja, kirjoja ja näytelmiä 1850- ja 60-luvulla. Pääteos Seitsemän veljestä ilmestyi 1870. Asui vuodesta 1863 Siuntiossa ja Tuusulassa.
1765–1833. Emigranttina Ruotsista Venäjälle 1790. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1809. Postitirehtööri 1811–33. Hallituskonseljin, vuodesta 1816 Senaatin, talousosaston jäsen 1812–33. Todellinen valtioneuvos 1822.
Riian pormestari 1850, kauppahuoneen johtaja.
Arppe, Adolf Edvard
1818–1894. Filosofian maisteri 1840, kemian dosentti 1844. Filosofian tohtori 1847. Kemian professori 1847–70. Helsingin yliopiston rehtori 1858–69. Painoylihallituksen johtaja 1865–77. Todellinen valtioneuvos 1869. Senaattori, kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö 1890. Aateloitu 1863.
1799–1859. Ruotsin kruununprinssi. Kuningas 1844–1857.
1775–1859. Carl Fredrik H:n puoliso. Sofia Albertina Snellmanin äiti.
1813–1895. Englantilainen kirjailija. Englanninopettaja Tukholmassa 1834–51. Englannin kielen ja kirjallisuuden opettaja Kööpenhaminan yliopistossa 1851, professori 1855.
Törnegren, Carl Wilhelm
1817–1860. Kirjallisuustutkija ja runoilija. Senaattori ja Suomen Pankin johtajan Carl Johan Idestamin ja palvelija Anna Greta Valbäckin avioton lapsi, joka kasvoi serkkunsa Eva Törngrenin perheessä. Muutti nimensä kasvattivanhempiensa nimeä muistuttavaksi. Oppihistorian professori Helsingin yliopistossa 1851–52. Yliopiston kirjastonhoitaja 1851–60.
1803–1866. Suomalainen luonnontieteilijä, professori Odensassa ja Helsingissä.
1812–1888. Filosofian professori Marburgissa 1845–46, muutti USA:han 1853.
1825–1903. Ruotsalainen upseeri, valtiopäivämies ja kirjailija.
1790–1855. Ruotsalainen runoilija, filosofi ja esteetikko. Ruotsin Akatemian jäsen 1839.
1822–1872. Teologinen tutkinto 1846. Opettaja Kuopiossa 1846. Opettaja Jyväskylässä 1862.
Luultavasti 1577–1622. Ruotsalainen sotapäällikkö ja valtiomies. Sotamarsalkka ja valtio­varainhoitaja 1615. Maaherra Riiassa 1621.
Satulantekijä. Immanuel Kantin isä.
Dosentti Berliinissä.
1800–1856. Dogmatiikan professori Freiburgissa 1837, Freiburgin tuomiokapitulin jäsen 1843.
1753–1801. Ranskalainen kirjailija.
1792–1871. Englantilainen geologi. Maantieteellisen seuran puheenjohtaja 1843–58.
Alfthan, Otto
1833–1872. Suomen asiamies Pariisin maailmannäyttelyssä 1867. Helsinki–Pietari-radan liikenne­päällikkö. Georg von A:n veli.
1600/03–1670. Hollantilainen maalari.
1786–1853. Filosofian professori Berliinin yliopistossa vuodesta 1835.
1804–1867. Ruotsalainen kirkkoherra Upsalan hiippakunnassa.
1786–1861. Ruotsalainen piispa ja valtiopäivämies.
Inkavaltakunnan hallitsija 1493–1525. Atahualpan isä.
1820–1870. Saksalainen oopperalaulaja.
– ks. Francke H.
1716–1771. Englantilainen runoilija. Historian ja nykykielten professori Cambridgessä 1768.
1812–1883. Amerikkalainen lähetyssaarnaaja. Julkaisi mm. Dakota-intiaanien kielen sanakirjan ja kieliopin 1852 ja raamatunkäännöksen 1879.
1771–1856. Ruotsalainen kreivi, sotilas ja diplomaatti. Suomen sodassa kenraaliadjutantti ja esikuntapäällikkö, joutui venäläisten vangiksi Pyhäjoella 1808.
1814–1873. Englantilainen keksijä, fyysikko ja kemisti.
1809–1879. Ruotsalainen historioitsija, professori Lundissa.
1721–1780. Italialainen maalari ja piirtäjä.
1797–1854. Sveitsiläinen kirjailija.
1806–1876. Ruotsalainen vapaaherra ja kirjailija. Postimestari 1855.
1811–1882. Englantilaissyntyinen kemisti. Professori New Yorkissa 1839.
1766–1851. Filosofian professori Landshutissa.
1783–1859. Ylimetsäneuvos, metsätieteen professori Berliinissä 1821.
1825–1881. Ruotsalainen kirjailija.
1603/04–1677. Hollantilainen maalari.
1823–1897. Opettaja Mikkelissä 1847. Myöhemmin pappi ja Kurkijoen kirkkoherra.
Wennberg, Anders
1794–1873. Apteekkari Sortavalassa 1824– ja Kuopiossa 1839–. Muutti 1852 Helsinkiin ja sittemmin Tammisaareen. Snellmanin appi.
1778–1850. Kenraaliluutnantti, vapaaherra. Senaatin talousosaston jäsen 1825–47. Postijohtokunnan vt. postitirehtööri vuonna 1833. Tie- ja vesikulkulaitosjohtokunnan varapuheenjohtaja sekä laitoksen insinöörikunnan jäsen 1841–. Todellinen salaneuvos 1847.
n. 1401–1455. Italialainen maalari.
Fiesole, Giovanni da (myös Angelico, Guido di Pietro)
1519–1589. Ranskan kuningas Henrik II:n puoliso.
1834–1917. Norjalainen kirjallisuus- ja taide­historioitsija. Taidehistorian yli­mää­räinen professori Kristianiassa (Oslossa) 1875.
1830–1910. Teologinen tutkinto 1853. Utsjoen kirkkoherra 1860, Raahen ja Saloisten kirkkoherra. Rovasti 1873. Pieksämäen kirkkoherra 1886.
1788–1856. Tšekkiläinen runoilija.
1768–1844. Napolin kuningas 1806–1808, Espanjan kuningas 1808–1813. Napoleon I:n veli.
n. 1480–1532. Italialainen maalari.
1807–1889. Everstiluutnantti kadettikoulussa 1848, eversti 1852. Kenraalimajuri 1862, virkaero 1870. Tilanomistaja Pälkjärven Alahovissa.
1810–1888. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1836, pappisvihkimys 1837. Venäläisen siirtokunnan pastori Alaskassa. Pappi ja uskonnonopettaja Pietarissa 1846–58. Suomen kansakoulujen ylitarkastaja 1861. Kouluylihallituksen jäsen 1870. Kunniatohtori.
1792–1854. Saksalainen runoilija ja kirjailija.
1801–1878. Turun hovioikeuden asessori 1846. Prokuraattorin sijainen 1856–57. Senaatin oikeusosaston senaattori 1857–67. Prokuraattori 1867–70.
1818–1896. Saksalainen fysiologi ja filosofi. Fysiologian professori Berliinissä 1858.
1801–1878. Saksalainen teologi. Professori Göttingenissä 1834, Marburgissa 1835 ja Hallessa 1839.
Syntynyt 1820. Erik Gustaf Ehrströmin tytär. Puoliso vuosina 1849–54 Kuopion pormestari Nils Fredrik Perander. Viipurin tyttökoulun johtaja 1860–88.
Perander, Emma Kristina (o. s. Ehrström)
1786–1845. Ruotsalainen pappi ja valtiopäivämies. Rovasti 1830, teologian tohtori 1844. Valtiopäivillä 1834–44.
1771–1858. Saksalainen arkeologi ja filologi. Professori Marburgissa ja Leidenissa, professori Heidelbergissä 1807–1845.
1796–1877. Fyysikko, professori Berliinissä 1834.
1770–1827. Brittiläinen poliitikko. Ulkoministeri 1807–09 ja 1822, pääministeri 1827.
1796–1855. Saksalainen filologi. Eislebenin lukion rehtori.
1810–1889. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
Julin, Erik
1709–1786 (tai 1792). Tullikirjuri Västeråsissa 1739, Enköpingissä 1753. Enköpingin meritullin hoitaja 1756–67. Apteekkari Johan J:n isä.
n. 481–411 eKr. Kreikkalainen sofistifilosofi.
1741–1801. Sveitsiläinen filosofis-teologinen kirjailija.
1740–1818. Englantilainen virkamies ja kirjailija.
1818–1887. Friedrich Georg Wilhelm S:n veljentytär.
1817–1885. Saksalainen taidemaalari, matkailija.
1807–1885. Saksalainen filosofi. Professori Tübin­genissä ja Erlangenissa.
1783–1871. Suonenjokelainen kansanrunoilija.
1806–1860. Saksalainen laulaja.
1820–1910. Ruotsalainen tilastotieteilijä.
Leipuri Helsingissä.
1671–1738. Ruotsalainen filosofi. Professori Lundin yliopistossa 1710–34, sittemmin Lundin piispa ja yliopiston sijaiskansleri.
1769–1849. Preussilainen poliitikko. Oikeusministeri 1832.
Kamptz, Karl Albert Christoph Heinrich von
1723–1789. Saksalaissyntyinen ranskalainen paro­ni, filosofi, ensyklopedisti.
1817–1893. Tanskalainen lakimies ja poliitikko. Sisäministeri 1856–58 ja 1859. Valtiovarainministeri 1858–59 ja 1872–74. Oikeusministeri 1870–72.
1633–1696. Ruotsalainen teologi. Teologian professori Turussa 1664. Superintendentti Narvassa 1678, Viipurin piispa 1681.
1802–1880. Münchenin kuninkaallisen kirjaston kirjastonhoitaja 1828–68 ja ylikirjastonhoitaja 1868–78.
1798–1842. Saksalainen kielitieteilijä, matematiikan professori Rostockissa 1821.
1811–1855. Saksalainen geologi, lääkäri ja etnologi. Asui Englannissa.
Cygnaeus, Fredrik
1807–1881. Runoilija, esteetikko ja kirjallisuudentutkija. Lauantaiseuran jäsen. Pohjalaisten osakuntien kuraattori 1838–49. Helsingin yliopiston historian dosentti 1839–54, estetiikan ja nykyiskansain kirjalli­suu­den professori 1854–67. Kanslianeu­vos 1865, valtioneuvos 1867.
1803–1885. Johan Jakob T:n toinen puoliso vuodesta 1835, tekstissä usein ”täti”.
Tengström, Johanna Carolina (ent. Bergbom)
1803–1849. Apteekkari Uudessakaarlepyyssä. Ritarihuoneen jäsen vuodesta 1838.
Synt. 1791. Merikapteeni.
1802–1882. Pappisvihkimys 1823, filosofian maisteri 1827. Opettaja ja apulaisrehtori Vaasassa, Porissa ja Turussa. Turun triviaalikoulun rehtori 1840. Turun yläalkeiskoulun rehtori 1846. Kirkkoherra ja rovasti. Lääninrovasti 1856–78. Teologian tohtori 1864.
1769–1832. Ranskalainen luonnontieteilijä, professori Pariisissa 1795. Protestanttisen teologisen tiedekunnan suurmestari 1822. Pääri 1831.
Cuvier, Georges Léopold Chrétien Frédéric Dagobert de
1588–1679. Englantilainen filosofi ja valtioteoreetikko.
1800–1856. Oikeustieteen professori Hallessa 1831, Breslaussa 1842 ja Kielissä 1854.
1779–1849. Italialainen markiisi ja kenraali. Aluksi Itävallan ja sittemmin Venäjän palveluksessa. Baltian kenraalikuvernööri 1812–29. Palasi Italiaan 1830.
Brit­tiläinen meriupseeri, osallistui John Franklinin retkikuntaan 1845.
n. 281–205 eKr. Kreikkalainen stoalaisfilosofi.
1811–1874. Eläintieteen ja kasvitieteen apulainen Helsingin yliopistossa 1845–52.
Bergfalk, Per Erik
1798–1890. Lainopin professori Upsalassa 1838–61.
1813–1884. Saksalainen kemisti, luonnontieteellinen kirjailija.
Saksalainen maalari 1300-luvulta.
1688–1772. Ruotsalainen uskonnollinen kirjailija, luonnontieteilijä, matemaatikko ja teosofinen mystikko. Mm. vuorikolle­gion asessori 1724–47, tiedeseuran johtaja ja lehtimies.
1748–1834. Ruotsalainen historioitsija. Valtionhistorioitsija 1784, kanslianeuvos 1812. Aateloitu 1818.
1792–1871. Saksalainen maalari.
1810–1861. Italialainen valtiomies ja kreivi. Vuodesta 1852 Sardinian ministeri­presidentti. Italian yhdistymisliikkeen johtajia.
1830–1893. Viborg-lehden toimittaja 1854–59. Kirjakauppias Viipurissa 1851–59. Omisti Vahvaniemen tilan Hiitolan Ilmeessä. Teki konkurssin 1866 ja muutti Ruotsiin. Georg von Alfthanin veli.
1814–1884. Italialainen runoilija.
1715–1775. Saksalainen filosofi ja teologi.
1815–1889. Ranskalainen kirjailija, asui Suomessa 1840-luvulla. Teoksessaan ”La Finlande” 1–2 (1845) Kalevala-käännöksiä ranskaksi.
1813–1902. Snellmanin siskon ystävätär, naimisissa Z. U. Galleniuksen kanssa.
1771–1821. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
1800–1862. Englantilainen meriupseeri ja napaseutumatkaaja. John R:n veljenpoika.
1778–1827. Italialainen runoilija ja kirjallisuushistorioitsija.
1796–1843. Filosofian maisteri Turun akatemiassa 1819, pappisvihkimys 1824. Sittemmin Tukholman suomalaisen seurakunnan pappina vuoteen 1840.
1748–1836. Ranskalainen vallankumouspoliitikko.
Leipurimestari ja paloviinanvalmistaja Helsingissä. Perusti leipomon 1852.
1794–1855. Kauppaneuvos Viipurissa.
Beyer, tohtori Prahassa, mielisairaalan lääkäri
1516–1570. Flaamilainen maalari.
n. 1455–1518. Saksalainen maalari.
Saksalainen vapaaherra, näytelmäkirjailija.
1838–1882. Ranskalainen poliitikko. Edustajahuoneen jäsen vuodesta 1869, puheenjohtaja 1879. Pääministeri ja ulkoministeri 1881–82.
Slöör, Karl Alexander
1833–1905. Historiallis-filosofisten tieteiden kandidaatti ja maisteri 1857. Suomalaisen Virallisen lehden toimittaja 1865, Finlands Allmänna Tidning -lehden toimittaja 1900. Kenraalikuvernöörin kanslian kassanhoitaja 1874–99. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri 1868–70. Runoilija ja suomenkielen kääntäjä.
1795–1862. Varatuomari 1820. Kristiinankaupungin pormestari 1823. Kajaanin kihlakunnan tuomari 1841, Oulun kihlakunnan tuomari 1847.
1782–1849. Saksalainen lääkäri, kirurgi. Professori Landshutissa, Bonnissa ja Münchenissä.
1738–1867. Saksalainen maalari.
1817–1895. Snellmanin sisaren ystävä.
1804–1876. Johan Alexander S:n sisar.
1791- 1841. Saksalainen lääkäri, luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija. Fysiikan professori Tartossa 1826.
1801–1844. Oppihistorian apulainen ja apulaiskirjastonhoitaja Helsingin yliopistossa. Sensori vuodesta 1836.
1765–1831. Pappisvihkimys 1774. Perniön kirkkoherra 1803–31. Teologian tohtori 1817. Teologinen kirjailija.
1706–1764. Ruotsalainen filosofi, logiikan ja metafysiikan professori Upsalassa 1748, teologian professori 1756.
1840–1898. Filosofian kandidaatti 1869. Suomen ja ruotsin kielen opettaja Jyväskylän lyseossa 1875–97. Kirjailija ja kääntäjä.
1786–1868. Baijerin kuningas 1825–1848.
1754–1828. Ruotsalainen runoilija, nimimerkki Vitalis.
1827–1903. Suomalainen runoilija ja kirjailija. Osallistui Ruotsin valtiopäiville 1859–63. Kirjailijanimi ”Peder Särkilax”, ”Pietari Särkilahti”.
1768–1852. Saksalainen filosofian ja lääketieteen professori Tübingenissä 1811–36.
1793–1846. Liivinmaalla syntynyt kenraalimajuri. Suomen koskenperkaus- ja kanavatöiden tarkastaja, johti Suomen kanavatöitä vuoteen 1846.
1824–1859. Filosofian kandidaatti 1848, maisteri 1850. Lakitieteen kandidaatti 1852, lisensiaatti 1855. Rikos- ja valtio-oikeuden dosentti Helsingin yliopistossa 1856, vt. professori 1856–59.
– katso Quintus
1496–1560. Ruotsin kuningas 1523–60.
n. 1225–1274. Kristillinen skolastikko.
1618–1682. Espanjalainen maalari.
1693–1775. Filosofian, runouden ja teologian professori Jenassa. Tutki Saksan kirkkohistoriaa.
1779–1839. Ruotsalainen arkkipiispa (1837–39) ja runoilija.
Otto Wilhelm R:n puoliso.
Röring, Maria Charlotta (o. s. Hurstjeff)
1811–1883. Ranskalainen kirjailija.
1805–1882. Lukionopettaja Weimarissa 1833.
1745–1819. Rovaniemen kirkkoherra 1785, rovasti 1819. Nils F:n poika.
1732–1799. Amerikan itsenäisyyssodan ylipäällikkö vuodesta 1775. Yhdysvaltojen ensimmäinen presidentti 1789–97.
Laurell, Axel Adolf
1801–1852. Filosofian maisteri 1823, pappisvihkimys 1829. Lauantaiseuran jäsen. Teo­reettisen filosofian dosentti 1826–28 ja 1830–36. Helsingin lyseon rehtori 1831–39. Dogmatiikan professori 1836–52. Väktaren-lehden toimittaja 1847–49.
1827–1889. Venäläinen diplomaatti ja virkamies. Lähettiläs Lontoossa 1874–79. Venäjän delegaatissa Berliinin kongressissa 1878.
1681–1765. Englantilainen runoilija.
1515–1572. Ranskalainen humanisti ja filosofi. Kääntyi kalvinilaiseksi 1562.
1796–1840. Italia­lainen filosofi ja poliittinen kirjailija.
1821–1863. Merikapteeni Uudestakaarlepyystä. Johan S:n poika.
Ruotsalainen lääkäri, kääntäjä ja runoilija.
Intian Hindustanin luoteisprovinssien alkuasukaskoulujen ylitarkastaja.
1796–1865. Saksalainen teologi. Professori Heidelbergissä 1836–.
1839–1912. Insinööri 1862. Rautatieinsinööri ja ratasuunnittelija. Rautateiden rakennuspäällikkö 1881.
Synt. 1847. Lars Isak A:n tytär.
1834–1913. Saksalainen kasvitieteilijä, professori Berliinissä.
1807–1882. Amerikkalainen kirjailija.
1765–1828. Kajaanin jääkäripataljoonan aliluutnantti 1790.
1816–1890. Urkuri ja laulunopettaja. Urkuri Kuopiossa 1842. Kuopion yläalkeiskoulun laulunopettaja 1843, Kuopion lukion laulunopettaja 1844.
1773–1855. Liikemies, paroni. Rothschildin kauppahuoneen johtaja Frankfurtissa.
1824–1880. Venäjän keisarinna, keisari Aleksanteri II:n puoliso vuodesta 1841. Hessenin suurherttua Ludvig II:n tytär.
1780–1857. Preussilainen poliitikko. Preussin oikeusministeri 1838.
1797–1869. Kaupunginkirurgi Helsingissä.
1778–1853. Puolalainen filosofi ja matemaatikko Pariisissa.
1782–1854. Italialainen filologi. Jesuiitta, kirjastonhoitaja Vatikaanissa. Kardinaali 1838. Toimitti antiikin tekstejä.
1737–1816. Ranskalainen kemisti. Par­lamenttiedustaja, vallankumouspoliitik­ko. Professori 1794.
1792–1860. Johan Fredrik R:n puoliso.
1760–1797. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
1609–1685. Italialainen maalari.
Salvi, Giovanni Battista (myös Sassoferrato)
39–65. Roomalainen runoilija. Syntynyt Espanjassa.
1822–1883. Filosofian kandidaatti 1848, maisteri 1850. Rehtori Savonlinnassa 1852. Pyhtään kirkkoherra 1875.
1781–1826. Ruotsin kuningatar, kuningas Kustaa IV Aadolfin puoliso. Badenin perintöprinssi Karl Ludvigin tytär.
n. 1553–80. Talollinen Uumajan Västertegin kylästä. Useita Sursill-suvun jäseniä muutti Suomeen.
1670–1733. Saksin vaa­li­ruhtinas nimellä Fredrik August I. Puolan kuningas 1697–1706 ja 1709–1733.
1609–1672. Puolan kuningas 1648–1668.
1848–1918. Liikemies Viipurissa, Espanjan varakonsuli. Kauppaneuvos. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
n. 300 eKr. Kreikkalainen matemaatikko.
1800–1870. Kauppaneuvos Henrik Borgströmin sisar.
1783–1857. Majuri. Suomen sodassa 1808–09.
1784–1860. Saksalainen filologi ja pedagogi, professori Münchenissä 1828–.
1766–1852. Saksalainen kirjailija ja poliitik­ko.
1520–1585. Ranskalainen sotapäällikkö Ruotsissa.
1829–1907. Ruotsin kruununprinssi, vuodesta 1872 kuningas Oskar II.
Talonpoika Kaavissa 1860-luvulla.
1823–1884. Suomalaisuusmies, toimittaja, kirjanpainaja ja kääntäjä. Filosofian maisteri 1850, lisensiaatti 1858, tohtori 1860. Suometar-lehden toimittaja 1851–56, 1864–67, Mehiläinen-lehden toimittaja 1859–63. Opettajantutkinto 1867. Lukion lehtori Viipurissa 1868, Kuo­piossa 1874 ja Mikkelissä 1877.
1777–1842. Ruotsin kruununprinssi Oskarin opettaja. Professorin arvonimi 1812, kanslianeuvos 1815. Lundin yliopiston kanslerinsihteeri 1829–42.
1472–1553. Saksalainen maalari.
n. 330–400. Roomalainen historiankirjoittaja.
1805–1872. Italialainen valtiomies. Kansallisradikaalien johtohenkilöitä, lakimies. Maanpaossa 1830–48 ja 1849–71.
1682–1718. Ruotsin kuningas 1697–1718.
1777–1857. Ruotsalainen bibliografi ja bibliofiili. Upsalan luonnonhistoriallisen museon ama­nuenssi 1824. Noin 23 000 kirjan kokelma siirrettiin kuninkaalliseen kirjastoon 1830.
1803–1857 (prinssi Bonaparte, Caninon ja Musiganon herttua). Ranskalainen luonnontieteilijä, tutkijana USA:ssa ja Italiassa.
1810–1856. Helsingin yliopiston konsistori­ama­nuenssi.
1827–1855. Saksalainen kirjailija ja luonnontutkija. Tyttökoulun opettaja Berliinissä.
1773–1845. Norjalaissyntyinen filosofi Saksassa. Professori Hallessa 1804, Breslaussa 1811, Berliinissä 1831–.
Kuopion pikkulasten koulun johtaja. Amanda T:n sisar.
– ks. Perander.
n. 565–470 eKr. Kreikkalainen runoilija ja filosofi. Elealaisen koulun perustaja.
1806–1900. Ruotsalainen pappi ja runoilija.
1773–1845. Saksalainen näytelijä ja näytelmäkirjailija.
1811–1889. Englantilainen liberaali poliitikko, alahuoneen jäsen vuodesta 1843. Ministerinä 1868–70, 1873–74 ja 1880–82.
Oskar Patrick S:n ensimmäinen puoliso vuosina 1840–45.
Sturzenbecher (o. s. Burman), Charlotta Matilda
1815–1859. Ruotsalainen kielitieteilijä.
1784–1865. Kreivi. Brittiläinen poliitikko. Sotaministeri 1809–28, ulkoministeri 1830–34, 1835–41, 1846–51, sisäministeri 1852–55, pääministeri 1855–58, 1859–65.
1791–1855. Saksalainen protestanttiteologi. Teologian professori Bonnin yliopistossa 1818, Göttingenissä 1827–.
1788–1827. Lapuan kappalainen.
Uhlenius, Gustaf Adolf
1802–1873. Filosofian maisteri 1827, filosofian tohtori. Helsingin yliopiston konsistoriamanuenssi 1831, notaari 1834, yliopistosihteeri 1840, opiskelijatarkastaja 1856. Sensuurikomitean sihteeri 1837–.
1785–1858. Saksalainen diplomaatti ja kirjailija.
1724–1790. Ruotsalainen arkistonhoitaja ja historioitsija. Kamarineuvos 1762, aateloitu 1767. Ruotsin akatemian jäsen 1786.
1832–1870. Opiskelija Helsingin yliopistossa 1852. Vuokraviljelijä Somerolla 1866.
1817–1895. Filosofian professori Münchenissä 1853.
1778–1830. Kauppias Turussa.
Haeggström, Olof Hugo Zacharias
1836–1864. Ruotsin varakonsuli Rio de Janeirossa. Zacharias H:n poika.
1821–1861. Opettaja 1843. Kuopion yläalkeiskoulun opettaja 1847–58.
1783–1866. Ruotsalainen pappi, luonnontieteilijä ja poliitikko. Oppikirjakirjailija.
1751–1795. Ruotsalainen runoilija. Opiskeli Turun akatemiassa 1768–72. Kaunokirjallisuuden dosentti Turussa 1774, Aurora-seuran jäsen. Muutti 1777 Tukholmaan.
1776–1857. Ruotsalainen asessori.
1814–1883. Saksalainen kirjailija.
1833–1898. Venäläinen ruhtinas, kenraali. 9. divisioonan komentaja Turkin sodassa 1877–78.
1810–1854. Filosofian maisteri 1836. Helsingin yliopiston konsistori­amanuenssi 1834–42. Lukion rehtori ja sensori Kuopiossa.
n. 1056–1114. Venäläinen munkki Kievissä, ns. Nestorin kronikan kirjoittaja.
1729–1812. Saksalainen filologi ja arkeologi. Professori, hovineuvos.
1810–1881. Saksalainen oopperalaulaja.
1790–1866. Ruotsalainen teologi ja runoilija. Dogmatiikan professori Upsalassa 1835–, Ruotsin akatemian jäsen 1842, Västeråsin piispa 1849.
1816–1884. Saksalainen pedagogi, oppikirjakirjailija.
106–43 eKr. Roomalainen poliitikko, kirjailija ja puhuja (reetori).
1655–1728. Saksalainen oikeusoppinut. Professori Hallessa 1694, oikeustieteel­lisen tiedekunnan dekaani.
1699–1763. Italialainen maalari.
n. 1549–1620. Käskynhaltija ja ylipäällikkö Suomessa 1590-luvulla sekä 1602.
1800–1869. Lauantaiseuran jäsen. Suomalaisen kirjallisuuden seuran perustajäseniä. Piirilääkäri Kuopiossa 1836–47.
1773–1852. Ruotsalainen Götan hovioikeuden jäsen 1799, laamanni 1808.
(Baccio/Bartolomeo della Porta) 1472–1517. Italialainen maalari.
1841–1910. Englannin kuningatar Viktorian poika, Walesin prinssi. Englannin kuningas 1901–10.
1773–1859. Kreivi. Itävaltalainen valtiomies. Ulkoministeri 1809–, kans­leri 1821–.
1802–1880. Saksalainen maalari.
1816–1880. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1831, tuomarintutkinto 1837. Senaatin oikeusosaston jäsen 1867–80.
1800–1847. Ranskalainen kirjailija.
Borenius, Alexander Ferdinand
1808–1881. Filosofian maisteri 1832. Pappisvihkimys 1837, pastoraalitutkinto 1842. Matematiikan lehtori Porvoon lukiossa 1833–73, rehtori 1837–38, 1841–42, 1850–62. Rovasti 1843, Lapinjärven kirkkoherra 1852–81. Porvoon tuomiokapitulin jäsen 1833–70, asessori 1870–81.
1772–1847. Runoilija ja pappi. Turun akatemian kirjastonhoitaja 1795. Åbo Tidningar -leh­den toimittaja 1797. Turun akatemian oppihistorian professori 1798–1803, käytännöllisen filosofian ja yleisen historian professori 1803–11. Ruotsin Akatemian jäseneksi 1808. Muutti 1811 Ruotsiin. Kumlan kirkkoherra 1812–24, kirkkoherra Tukholmassa ja Ruotsin akatemian sihteeri 1824. Härnösandin piispa 1831–47.
Synt. 1803. Lapin kihlakunnan kruununvouti 1838–49. Kemin kihlakunnan kruununvouti 1849. Suomen talousseuran jäsen 1839.
1807–1858. Saksalainen filosofi, filosofian ja sanskriitin professori Heidelbergissä 1850.
1800–1869. Ranskalainen runoilija. Käänsi ”Divina Commedian” ranskaksi 1829. Emile D:n veli.
1794–1840. Merikapteeni.
1826–1882. Tuomari- ja kameraalitutkinto 1854. Varatuomari 1855. Kihlakunnantuomari Kuopion tuomiokunnassa 1871. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
Englantilainen kirjailija.
1657–1733. Englantilainen uskontofilosofi.
1671–1729. Saksalainen filosofi ja oikeusoppinut. Filosofian professori Hallessa 1705.
1803–1854. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko.
Nervander, Johan Jakob
1805–1848. Fyysikko ja runoilija. Filosofian kandidaatti 1827. Helsingin yliopiston fysiikan dosentti 1829–32, fysiikan apulainen 1832–45. Fysiikan ylimääräinen professori 1838–45 ja varsinainen professori 1845–48. Pohjalaisen osakunnan kuraattori 1829–37. Sensuuriylihallituksen sihteeri 1830–32.
354–430. Roomalainen teologi ja kristillinen filosofi, kirkkoisä.
Teologian professori Lundissa 1600-luvulla.
1757–1844. Englantilainen poliitikko. Pääministeri 1801–04, sisäministeri 1812–21.
1802–1856. Helsinkiläinen liikemies. Raatimies 1850.
1765–1825. Pöytyän kirkkoherra 1799. Edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809. Teologian tohtori 1817. Isonkyrön kirkkoherra 1818.
1753–1829. Ruotsalainen kirjailija.
1824–1891. Värmlantilainen maanviljelijä ja puutavarakauppias. Valtiopäivämies 1879–87.
oopperalaulaja Wienissä.
1797–1870. Italialainen kirjailija ja poliitikko.
1749–1833. Ranskalainen valtiomies ja muistelmakirjailija. Oikeusministeri 1792, sisäministeri 1793. Professori 1794. Lähettiläs Napolissa 1798. Napoleon I:n aikana senaatin jäsen, kreivi.
1813–1878. Saksalainen kirjailija, kirjailijanimenä Marie Norden.
Synt. 1840. Tšekkiläinen oopperalaulaja.
1815–1862. Ruotsalainen arkkitehti, työskenteli Suomessa 1851–62. Suunnitteli mm. Ritarihuoneen ja Ruotsalaisen teatterin.
1811–1855. Kauppias Uudessakaarlepyyssä. Raatimies.
1826–1907. Venäläinen jalkaväenkenraali. osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1664–1742. Ruotsalainen valtiomies, syntynyt Suomessa. Kenraaliluutnantti 1704, kreivi 1706. Kansliapresidentti 1710–19, 1720–38. Maamarsalkka 1720, 1726–27, 1731.
1791–1865. Saksalainen astronomi ja matemaatikko. Professori Berliinissä. Kuninkaallisen observatorion johtaja 1825.
Synt. n. 125 eKr. Roomalainen kirjailija.
1268–1314. Ranskan kuningas vuodesta 1285.
1792–1877. Lääketieteen tohtori 1817. Helsingin yliopiston kirurgian ja synnytysopin professori 1833–38. Lääkintäylihallituksen pääjohtaja 1836–55. Lapinlahden mielisairaalan perustaja 1841. Valtioneuvos 1842.
1801–1874. Sveitsiläinen teologi, professori Baselissa vuodesta 1828.
Merikapteeni.
1804–1893. Pappisvihkimys 1826, teologian tohtori 1857. Tohmajärven kirkkoherra 1841–93. Valtiopäivillä pappissäädyn edustaja.
1808–1873. Ranskan keisari 1852–1870. Louis Bonaparten poika, Napoleon I:n veljenpoika.
1773–1845. Vapaaherra, Kölnin arkkipiispa.
Droste zu Vischering, Klemens August von
1079–1142. Ranskalainen skolastikko. Filosofian ja dialektiikan opettaja Pariisissa, sittemmin munkki.
n. 1260–1328. Saksalainen mystikko, dominikaani­munkki.
1838–1913. Filosofian kandidaatti 1860, maisteri 1864. Venäjän ulkoministeriön virkamies, pääkonsuli Kristianiassa (Oslossa) 1872–1905.
1834–1880. Metsänhoitaja Siikajoella 1864.
1833–1893. Saksalainen kirjailija.
1825–1913. Ranskalainen asianajaja ja poliitikko. Pääministeri, oikeusministeri ja kulttuuriministeri 1870.
1803–1847. Ranskalainen taiteilija ja pilapiirtäjä.
1821–1865. Saksalainen tutkimusmatkailija. 1850-luvulla Pohjois- ja Keski-Afrikassa.
1788–1845. Robert Hen­rik R:n puoliso vuodesta 1805.
Rehbinder, Anna Elisabeth Charlotta (o. s. Hedenberg)
1783–1843. Luterilainen teologian professori Breslaussa 1818.
Snellman, Anders Henrik
1848–1911. Snellmanin poika. Tekstissä toisinaan nimellä Napu, Poju tai Hinni. Tuomarintutkinto 1873, varatuomari 1875. Viipurin hovioikeuden notaari 1884, hovioikeudenneuvos 1893. Tuomari Ilomantsin tuomiokunnassa 1900. Senaatin oikeusosaston senaattori 1905–09. Valtiopäivillä 1882, 1900, 1905–06 aatelissäädyn edustajana.
1815–1890. Tanskalainen balettitanssija.
1809–1886. Saksalainen kemisti. Maanviljelyskemian professori Tharandtin akatemiassa.
1647–1717. Muinaistutkija ja taideopiskelija Upsalassa. Keräsi muistomerkkitietoutta Suomessa. Taiteilija Tukholmassa, hovin miniatyyrimaalari vuodesta 1677. Aateloitu 1712. Raha- ja mitalikokoelmat.
1779–1855. Ruotsalainen tenori, Kuninkaallisessa teatterissa 1800–1843.
1819–1876. Ruotsissa syntynyt kauppias ja laivanvarustaja Porissa. Tulitikkutehtailija. Muutti 1860-luvulla Viipuriin.
1770–1844. Englantilainen kirjailija.
n. 1240–1302. Italialainen maalari.
1780–1850. Tanskalainen astronomi. Tähtitieteen professori Kööpenhaminassa 1815. Perusti ensimmäisen tanskalaisen kolmiomittausaseman 1816.
synt. 1814. Muonioniskan nimismies 1843, Rovaniemen nimismies 1850.
1493–1552. Ruotsalainen uskonpuhdistaja. Teologinen kirjailija, Kustaa I:n uskottu.
1794–1852. Kauppias ja raatimies Kokkolassa.
1533–1592. Ranskalainen kirjailija ja filosofi.
Ehrström, Fredrik August
1801–1850. Perämiestutkinto Vaasan merikoulussa 1818. Ylioppilas Turussa 1824. Helsingin Vanhan kirkon urkuri 1840. Ensimmäisiä suomalaisia kansallisia säveltäjiä. Carl Robert E:n veli.
n. 4 eKr.–65 jKr. Roomalainen filosofinen kirjailija ja runoilija, keisari Neron neuvonantaja.
1740–1821. Saksalainen filosofi ja oppi­kirjakirjailija.
1829–1863. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1850. Lääketieteen kandidaatti 1855, lisensiaatti 1862 ja tohtori 1863. Haminan kaupunginlääkäri 1863.
1787–1842. Saksalainen lääkäri. Berliinin sotilasakatemian professori 1814–, professori Berliinin yliopistossa 1826–.
1788–1862. Pappi ja historiantutkija.
1802–1885. Ranskalainen kirjailija.
1813–1856. Juristi. Yksityidosentti1839, oikeustieteen professori Tübingenissä 1840. Runoilija ja novellisti.
1802–1880. Saksalainen kirjailija ja poliitikko. Yksityisdosentti Hallessa 1832–41. Toimitti aikakauskirjoja: Hallesche Jahrbücher 1837–, Deutsche Jahrbücher 1841–, Die Reform 1848–. Edustaja Frankfurtin kansalliskokouksessa 1848, maanpakoon Englantiin 1850.
1771–1833. Saksalainen kirjailija. Salonki Berliinissä.
Varnhagen von Ense, Rachel Antonie Friedrike
1821–1881. Venäläinen uskonnollinen kirjailija ja virkamies.
1786–1826. Saksalainen säveltäjä.
1786–1862. Ruotsalainen historioitsija. Kunniatohtorin arvo Upsalassa 1842.
1791–1850. Otto Mauritz von E:n kolmas puoliso.
1711–1755. Ruotsalainen matemaatikko, instrumenttien tekijä. Tiedeakatemian jäsen 1742.
Hannikainen, Pietari
1813–1899. Lehtimies ja kirjailija. Toimitti 1845–47 Viipurissa Kanava-lehteä. Myöhemmin toimitti useita suomenkielisiä lehtiä ja toimi Suomettaren päätoimittajana 1864. Käytti toisinaan myös nimeä Hanén. Nimimerkki ”Ulla Täti”.
Snellmanien kotiapulainen Kuopiossa.
1809–1864. Opiskelijaksi 1826, maanmittarintutkinto.
1786–1842. Virolainen kreivi ja kirjailija.
1816–1896. Oopperalaulaja Saksassa ja Itävallassa.
1795–1861. Preussin kuningas 1840–1861.
1788–1824. Englantilainen runoilija.
1697–1768. Italialainen maisemamaalari.
Italialainen kreivitär, kuvanveistäjä.
1670–1733. Englantilainen lääkäri ja filosofi.
Bergstedt, Carl Gustaf
1807–1866. Varatuomari 1835. Kuopion pormestari 1844–47 ja Oulun pormestari 1847–66.
1817–1881. Saksalainen filosofi ja fysiologi. Filosofian professori Göttingenissä 1844.
1808–1891. Opettaja Helsingissä 1834–69. Johan Ludvig R:n sisar.
1776–1848. Saksalainen lehtimies.
1740–1819. Suomalaissyntyinen eversti Ruotsin armeijassa, siirtyi Venäjän armeijaan kenraalimajuriksi 1786. Jalkaväen kenraali 1796. Suomen kenraalikuvernööri 1808–09.
1814–1853. Tšekkiläinen runoilija ja satiirikko.
1646–1719. Ranskalainen mystikko ja teosofi.
1795–1856. Ranskalainen historioitsija. A. S. D. Thierryn veli.
1657–1706. Saksalainen eläinmaalari.
Roos, Philipp Peter (myös Rosa di Tivoli)
1717–1791. Saksalainen filosofian professori Göttingenissä 1746, itämaisten kielten professori 1750.
1449–1492. Firenzen hallitsija 1469–92. Runoilija, filosofi ja maalaustaiteen edistäjä.
Eteläranskalainen kansanrunoilija ja peruukintekijä.
1819–1885. Tuomarintutkinto 1841. Lääninsihteeri Vaasassa 1853–84.
1792–1842. Kauppias Uudessakaarlepyyssä.
1809–1898. Englantilainen valtiomies, liberaalipuolueen johtaja. Pääministeri 1868–74, 1880–85, 1886, 1892–94.
Kuoli 1867. Gustaf D:n ensimmäinen puoliso 1845.
1804–1857. Laitevalmistaja, Ruotsin akatemian jäsen.
1775–1844. Luonnontieteilijä, professori Turussa ja Helsingissä 1801–44.
1800–1890. Saksalainen protestanttinen kirkkohistorioitsija. Teologian professori Jenassa 1836–83.
1828–1906. Ruotsalaissyntyinen kuvanveistäjä, työskenteli Suomessa 1850-luvun puolivälistä lähtien. Teki lukuisia suomalaisten merkkimiesten muotokuvia ja varsinkin Kalevala-aiheisia veistoksia. Pidetään Suomen ”kuvanveiston isänä”.
1806–1890. Vapaaherra, valtiomies. Helsingin yliopiston kanslerin sihteeri 1844–55. Valtiosihteerin apulainen 1857–76. Ministerivaltiosihteeri 1876–81. Todellinen salaneuvos 1875. C. J. Walleenin adoptoima vuonna 1854.
1809–1872. Saksalainen oopperalaulaja.
1846–1915. Vuodesta 1867 Josef August Schaumanin puoliso.
1790–1861. Filologi ja muinaistutkija, professori Kielissä 1827–52.
1774–1861. Upseeri. Kapteeni 1809, Kyrön komppanian päällikkö Suomen sodasssa 1808–09. Viikin tilan omistaja Pirkkalassa. Maju­rin arvo 1819.
1800–1888. Ruotsalainen juristi, kansliasihteeri.
1770–1840. Vapaaherra, Preussin kulttuuriministeri.
Altenstein, Karl Sigmund Franz von Stein zum
1715–1780. Ranskalainen filosofi ja kansantaloustieteilijä.
1777–1852. Ahlan veljesten äiti.
1786–1853. Ruotsalainen filosofi ja kirjailija. Upsalan yliopiston logiikan ja metafysiikan, etiikan ja politiikan professori 1813–40. Akateemikko 1830.
Platonin oppilas 300-luvun puolivälissä eKr.
1776–1838. Hallituskonseljin oikeusosaston jäsen 1809–12. Vaasan hovioikeuden varapresidentti 1818–33. Senaatin oikeusosaston jäsen 1833–38.
Venäläinen pappi, eli 1800-luvun alkupuolella. Lähetti 1842 venäjä-ostjakki -sanakirjan käsikirjoituksen Pietarin tiedeakatemialle. Käänsi Matteuksen evankeliumin ostjakin kielelle.
1598–1664. Espanjalainen maalari.
1805–1877. Pappisvihkimys 1828. Rovasti 1852. Hyrynsalmen kirkkoherra 1858–69, Leppävirran kirkkoherra 1869–77.
1741–1788. Ranskalainen merenkävijä.
1779–1847. Dalmatialais-italialainen kirjailija ja upseeri.
1759–1834. Skotlantilainen tiedemies ja kriitikko.
1792–1856. Ruotsalainen virkamies ja poliitikko.
1551–1589. Ranskan kuningas vuodesta 1574. Henrik II:n ja Katarina de Medicin poika.
Elginin and Kincardinen jaarli 1766–1841. Englannin lähettiläs Konstantinopolissa. Taiteenkerääjä.
1830–1903. Pielaveden tuomiokunnan tuomari 1877–96.
Freiburgin lukion opettaja 1840-luvulla.
1800–1868. Liikemies Vaasassa, konsuli ja laivanvarustaja. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1815–1867. Kreikan kuningas 1832–1862.
1824–1890. Brittiläinen meriupseeri ja tutkimusmatkailija.
1792–1847. Saksalainen historioitsija.
1784–1861. Alahärmän kappalainen 1823–61.
1792–1856. Kirkkohistorian professori Helsingin yliopistossa 1829–. Vaasan kirkkoherra.
1797–1873. Ranskalainen historioitsija. Professori Besaconissa, myöh. prefekti ja senaattori. Ranskan akatemian jäsen 1831.
1796–1864. Helsingin yliopiston kirurgian ja synnytysopin professori 1838–57, yliopiston vararehtori 1848–55. Lääkintäylihallituksen pääjohtaja 1855–63.
1821–1879. Venäläinen kenraaliluutnantti. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
Alfthan, Georg von
1828–1896. Kenraalimajuri 1863. Oulun läänin ku­vernööri 1863–73. Uudenmaan läänin kuvernööri 1873–88. Aateloitu 1866, vapaaherra 1886. Kenraaliluutnantti 1879. Senaattori, maataloustoimitus­kunnan päällikkö 1888–92, kulkulaitos­toimituskunnan päällikkö 1892–96. Valtiopäivillä 1867–91 aatelissäädyn edustajana.
1549–1592. Italialainen maalari, Jacopo Bassanon poika.
Bassano, Francesco nuor. (Francesco da Ponte)
1486–1530. Italialainen maalari.
1795–1873. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1815. Opiskeli Upsalan yliopistossa: lakitieteen kandidaatti 1816, lisensiaatti 1817 ja lainopin tohtori 1818. Senaatin kamaritoimituskunnan kamreeri 1826–44. Valtioneuvos 1844, vapaaherra 1868.
1777–1815. Italialainen maalari ja taidekirjailija.
1820–1870. Eversti, suuriruhtinas Mihail Nikolajevitšin adjutantti. Keisarillisen perheen adjutantti 1861–62. Kenraalimajuri 1862. Uudenmaan läänin kuvernööri 1862–69.
Castrén, Lovisa Natalia (o. s. Tengström)
1830–1881. Mathias Alexander C:n puoliso vuodesta 1850. J. J. Tengströmin tytär.
1768–1844. Ruotsalainen eversti 1816. Tukholman Kungliga teaternin johtohenkilöitä.
1827–1878. Saksalaissyntyinen upseeri Turkin armeijassa. Serdar skrem (sotamarsalkka) 1877. Turkin armeijan ylipäällikkö 1877 Murhattiin ollessaan Albanian kuvernööri.
Mehmet Ali pašša (Muhammed Ali, synt. Karl Detroit)
Frantzen, Nikolaus Eduard
1798–1855. Asianajaja, kirjakauppias Riiassa 1830–43. Sittemmin Riian pörssin palveluksessa sekä merivahinkolaskijana.
1796–1864. Ranskalainen runoilija.
1797–1870. Venäläinen amiraali ja tutkimus­matkailija. Matkoja Koillis-Siperian rannikolle ja Pohjoiselle jää­merelle 1820–22, 1823–24. Maailman­ympäri­purjehdus 1817–19 ja 1825–27.
1795–1881. Skotlantilainen esseisti, historioitsija ja filosofi.
1804–1849. Itävaltalainen kasvitieteilijä, kielitieteilijä. Kasvitieeten professori ja kasvitieteellisen puutarhan johtaja Wienissä.
1759/60–1838. Saksalainen filosofi.
1434–1519. Maalari ja piirtäjä.
1696–1770. Saksalainen filosofi, filosofian historian tutkija.
Synt. 1823. Senaatin vahtimestari 1850- ja 1860-luvulla.
1770–1831. Baltiansaksalainen mineralogi ja piirtäjä.
1810–1863. Historian professori Kristianiassa (Oslossa) 1841.
1772–1842. Ranskalainen paroni ja filosofinen ajattelija.
1809–1885. Saksalainen koulumies ja historiantutkija. Ylikouluneuvos 1858. Filosofian kunniatohtori Marburgissa 1858.
1819–1865. Amerikkalainen laivaston luutnantti, napaseutututkija.
Kauppias ja laivanvarustaja. Helsingin kaupunginvanhin 1874–75.
Liikemies Pietarissa 1860-luvulla.
1818–1886. Saksalainen kirjallisuushistorioitsija.
1807–1896. Tanskalainen näyttelijä.
1826–1901. Filosofian kandidaatti 1850, lisensiaatti 1856 ja tohtori 1857. Historian dosentti Helsingin yliopistossa 1860. Vt. historian professori 1861–63, ylimäär. professori 1867. Kouluylihallituksen ylitarkastaja 1870–90.
1806–1848. Pappisvihkimys 1825. Muonioniskan kirkkoherra 1833. Mathias Alexander C:n veli.
1789–1846. Saksalainen taloustieteilijä. Professori Tübingenin yliopistossa 1817–19. Perusti 1819 kauppa- ja teollisuusyhdistyksen. Muutti Yhdysvaltoihin 1825.
1732–1809. Pielisjärven kirkkoherra 1768, lääninrovasti 1802. Kehitti koskenperkausta. Jakob Stenius vanhemman poika.
1694–1767. Varalääninviskaali ja pitäjänkirjuri Kalajoella, runoilija.
1821–1854. Ruotsalainen säveltäjä ja laulaja, Snellmanin ystävä.
n. 1800–1877. Itävaltalainen oopperalaulaja, Wienin primadonna .
1800–1876. Norjalais-saksalainen orientalisti, muinaisintialaisten kielten ja kirjallisuuden professori Bonnissa 1830.
Saksalainen filologi.
1820–1876. Filosofian kandidaatti 1843, maisteri 1844. Vaasan lukion opettaja, rehtori 1862–65. Vaasan kauppakoulun johtaja 1846. Pappisvihkimys 1860. Kokemäen kirkkoherra 1867, rovasti 1869. Ulvilan kirkkoherra. Turun tuomiokapitulin asessori 1873.
1821–1887. Varatuomari 1848. Senaatin oikeusosaston kopisti 1855, kanslisti 1856. Hovioikeudenneuvos 1868. Yhdyspankin hallituksen jäsen 1869–72. Senaatin oikeusosaston senaattori 1872–87.
1803–1883. Zacharias H:n puoliso.
1753–1829. Tšekkiläinen pappi ja kielitieteilijä. Slaavilaisen kielitieteen kehittäjiä.
n. 336–264 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1775–1838. Suomalainen säveltäjä.
1782–1846. Pappi Pärnun suomalaisessa seurakunnassa, viron ja latvian kielen tutkija.
1818–1888. Saksalainen reformistiteologi ja kirjailija. Teologian professori Zürichissä 1844, reformoidun teologian professori Erlangenissa 1847.
1813–1839. Puolalainen etnografi. Slovakialaisten kansanlaulujen keräilijä, slovakkien kansallisliikkeen johtajia.
1799–1868. Historian ja valtio-opin professori Königsbergissä 1826. Toimitti J. K. F. Rosenkranzin kanssa Immanuel Kantin kootut (Sämtliche Werke) 1–12, 1838–40.
1623–1662. Ranskalainen uskontofilosofi, matemaatikko ja fyysikko.
1821–1871. Valkealan nimismiehen tytär. Muutti Kuopioon 1849, apteekkari Anders Wennbergin palveluksessa.
1815–1901. Ruotsalaissyntyinen faktori ja kirjapainaja Vaasassa ja Oulussa.
Adelsvärd, Ebba Sofia (o. s. von Knorring)
1821–1864. Kirjailija Sofia Margareta von Knorringin tytär. Puoliso vuodesta 1848 Erik Johan Gustaf Adelsvärd.
1807–1877. Ruotsalainen teologi, Hjulsjön kirkko­herra 1856.
1827–1895. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1850. Lehtori Jyväskylän lyseossa 1863–91.
1720–1806. Italialainen kreivi, näytelmäkirjailija ja runoilija.
1826–1899. Kenraalikuvernöörin kanslian johtaja 1874. Todellinen valtioneuvos 1879. Senaatin talousosaston senaattori 1882–91.
Synt. 1829. Pjotr K:n puoliso vuodesta 1851. Syntyjään kreivitär Kushjelev-Besboradko.
1724–1800. Hallintomies ja poliitikko Baijerissa.
1829–1876. Oppilas Kuopion yläalkeiskoulussa. Myöhemmin upseeri.
1801–1852. Ranskalainen lehtimies ja poliitikko.
1795–1865. Filosofian kandidaatti 1819, oikeustieteen kandidaatti 1823. Varatuomari 1827, Helsingin yliopiston asiamies 1829, kamreeri senaatin talousosastossa 1829, kanslisti kirkollisasiaintoimituskunnassa 1832, kamaritoimituskunnassa 1834. Yleisen revisionioikeuden asessori 1841, ylikomissaari 1861.
1819–1879. Filosofian maisteri 1840. Opettaja 1842. Vaasan triviaalikoulun rehtori 1856–74. Kirjoitti oppikirjoja.
1619–1668. Hollantilainen maalari.
1682–1749. Ranskalainen markiisitar, kirjailija, osallistui valtiollisiin ja poliittisiin salahankkeisiin.
1779–1859. Englantilainen virkamies Intiassa.
1757–1831. Preussilainen valtiomies, reformihallituksen johdossa 1807–08.
Stein, Heinrich Friedrich Karl vom und zum
1770–1856. Kroatialainen kreivi ja kirjailija. Kroatialaisen kansallisuusliikkeen johtajia.
1799–1850. Virolainen kirjailija ja viron kielen tutkija, lääkäri. Viron kielen lehtori Tartossa 1842–.
1471–1528. Saksalainen maalari, piirtäjä ja taidekirjailija.
1805–1867. Saksalainen lääkäri. Ylimääräinen professori Berliinissä 1844–.
1816–1843. Kauppias Kokkolassa, Anders K. vanhemman poika. Snellmanin oppilaana Kokkolassa 1825–26.
1794–1874. Venäläinen kenraali, Suomen kenraalikuvernööri. Vt. kenraalikuvernööri 1854, kenraalikuvernööri 1855–1861. Kreivi 1856. Puolan käskynhaltija 1863, sotamarsalkka 1866.
Synt. 1821. Proviisori Appelgrenin apteekissa Helsingissä 1840-luvulla.
1780–1848. Kepon tilan omistaja Jepualla. Otto von E:n isä.
1632–1694. Saksalainen oikeusfilosofi ja historioitsija. Luonnonoikeuden professori Heidelbergissä 1661–67, Lundissa 1668. Valtakunnan historiankirjoittaja Tukholmassa 1677, Brandenburgien historiankirjoittaja 1686. Nimimerkki Serverinus de Mobazambano.
1813–1895. Teologian kandidaatti 1842, Kiimingin kirkkoherra.
1832–1897. Kauppias Helsingissä.
n. 1480–1531. Italialainen maalari.
1592–1655. Rans­kalainen luonnontieteilijä ja filosofi.
1809–1895. Ruotsalainen eläintieteilijä. Dosentti ja professori Riksmuseetissa 1841–92.
1802–1875. Varatuomari 1826. Senaatin virkamies vuodesta 1828. Helsingfors Tidningar -lehden toimittaja 1832–38. Lääninkamreeri Viipurissa 1838. Suomen Pankin johtaja, johtokunnan vt. puheenjohtaja 1854. Senaatin talousosaston senaattori, sotilastoimituskunnan päällikkö 1859–62, kamaritoimituskunnan päällikkö 1862–65 ja 1867–68, valtiovaraintoimituskunnan päällikkö 1868–71. Senaatin oikeusosaston senaattori 1865–67. Aateloitu 1868. Salaneuvos 1869.
1815–1901. Vapaaherra ja tilanomistaja. Maanmittaus- ja metsätoimen ylihallituksen metsätoimen apulainen 1858. Metsähallituksen ylijohtaja 1863–70. Valtiopäivillä 1863–64 aatelissäädyn edustaja. Valtioneuvos 1870.
1599–1641. Alankomaalainen maalari.
1760–1842. Englantilainen valtiomies. Irlannin varakuningas 1821–28, Irlannin loordiluutnantti 1833–34. Mukana Englannin Intia-politiikassa.
Wellesley, Richard Colley Wellesleyn markiisi
1792–1871. Englantilainen astronomi.
1824–1894. Filosofian kandidaatti 1855, maisteri 1857. Opettaja 1858. Ranskan opettaja Turun lyseossa 1877–1892.
1790–1865. Belgian kuningas vuodesta 1831.
1816–1901. Filosofian maisteri 1840. Sittemmin opettaja ja pappi. Fabian C:n veli.
Espanjalainen poliitikko, juristi ja radikaali lehtimies. Pääministeri 1843–44. Lähettiläs Lissabonissa, myöhemmin sisä- ja pääministeri. Espanjan kukistuneen sijaishallitsijan Esparteron näkyvä vastustaja.
1809–1868. Saksalainen pedagogi ja luonnontieteilijä.
Esiintyi Rappon taiteilijaseurueessa 1844.
1786–1855. Venäjän tiedeakatemian johtaja 1818, kansanvalistusministeri 1832–1848.
1821–1890. Ranskalainen kirjailija.
1744–1834. Ruotsalainen maantieteilijä, Klara Skolan rehtori Tukholmassa 1782–1820.
1557–1638. Saksalainen valtiofilosofi. Professori Herbornissa.
1815–1890. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1832. Pappisvihkimys 1840, myöh. pappina ja kappalaisena.
1798–1848. Saksalainen poliitikko, kirjailija ja juristi. Frankfurtin kansallis­kokouksen jäsen 1848.
1806–1882. Bombayn korkeimman oikeuden presidentti 1847–52.
1785–1830. Filosofian maisteri 1810. Turun katedraalikoulun apulaisrehtori ja rehtori 1829–1830.
1815–1905. Carl Robert E:n puoliso vuodesta 1840.
Ehrström, Catharina Sofia (o. s. Ekström)
1790–1863. Kauppias Oulussa.
1804–1884. Teologian ylimäär. professori Kööpen­haminassa 1840, varsinainen 1850. Sellannin piispa 1854.
1787–1866. Norjalainen pappi ja lähetys­saarnaaja. Saamen kielen tutkija.
Stockfleth, Niels Joachim Christian Vibe
1806–1879. Ranskalainen valtiomies. Valtiovarainministeri 1855–60, 1867–69 ja 1873–74. Senaattori 1876.
1718–1783. Venäläinen valtiomies. Lähettiläs Tukholmassa 1748–59. Ulkoasiain johtaja 1763, kreivi 1767.
1754–1794. Saksalainen luonnontutkija ja matkakertomusten tekijä. Matthias Christian Sprengelin työtoveri.
1840–1852. Elias Nygrenin tytär.
1622–1673. Maalari.
1796–1872. Amerikkalainen etnologi, intiaanitutkija.
Ateenalainen lainlaatija 600-luvulta eKr.
1790–1846. Filosofian professori Münchenissä. Hovineuvos, kirjailija.
n. 50–125. Kreikkalainen filosofi ja historioitsija.
Montemolinin kreivi 1818–1861.
Carlos (Don Carlos Luis María Fernando),
1851–1933. Snellmanin poika. Filosofian kandidaatti 1874, lääketieteen kandidaatti 1878, lisensiaatti 1883. Vt. kaupunginlääkäri Maarianhaminassa 1883–84. Hangon kaupungin lääkäri 1884, Savonlinnan piirilääkäri 1895–1915. Kutsuntalää­käri Savonlinnassa 1918. Lääkintöneuvos 1931. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1882.
1792–1849. Berliinin yliopiston roomalaisen kirjallisuuden professori vuodesta 1827.
1812–1880. Ruotsalainen vapaaherra. Virkamies, juristi.
n. 200–120 e.Kr. Kreikkalainen historioitsija.
1809–1875. Liikemies. Kauppaneuvos Carl Johan G:n poika.
1802–1873. Saksalainen taidehistorioitsija ja esteetikko. Professori Berliinissä 1829–.
1810–1879. Ruotsalainen pappi ja kirjailija.
1793–1879. Amerikkalainen kansantaloustieteilijä.
1790–1858. Carl Johan B:n äiti 301, 445
n. 540–480 eKr. Kreikkalainen filosofi.
1787–1851. Ranskalainen taiteilija ja dagerrotypian keksijä.
1805–1871. Saksalainen kirjailija ja poliitikko.
1790–1844. Ruotsalainen marsalkka. Kuningas Kaarle XIV:n uskottu.
1825–1902. Kirjakauppias Porissa 1853–89.
1746–1818. Rans­kalainen matemaatikko.
1811–1870. Herännäispappi, runoilija ja pedagogi. Filosofian maisteri ja amanuenssi yliopiston kirjastossa 1840. Pappisvihkimys 1842, teologian lisensiaatti 1845 ja tohtori 1857. Pedagogiikan ja didaktiikan vs. professori Helsingin yliopistossa 1855. Isonkyrön kirkkoherra 1856–70.
1824–1907. Lars Isak A:n puoliso. Kenraali Svertskovin tytär.
– ks. Tikkanen.
1757–1835. Pappi, Horatio N:n veli.
1829–1877. Proviisori 1857. Apteekkari Raahessa 1865–77.
1819–1874. Pappistutkinto 1846. Vampulan kappalainen 1864. Kansanopetuksen edistäjä, kielitieteilijä, muinaishistorian harrastaja.
1804–1881. Tanssija Tukholmassa.
1775–1854. Saksalainen filosofian professori Jenassa 1798–1803, Erlangenissa 1820–27 ja Münchenissä 1827–41.
1728–1782. Apteekkari Oulussa vuodesta 1762. Albertina Julinin isä.
1814–1894. Puolalainen kreivi, filosofi.
1771/75–1855. Saksalainen filologi. Julkaisi latinan ja kreikan kielen klassikoita.
1801–1871. Saksalainen esteetikko ja kirjailija, filosofian tohtori. Hegelin koottujen teosten julkaisijoita.
1814–1875. Ranskalainen historioitsija ja kansantaloustieteilijä.
1820–1894. Brittiläinen amiraali ja napaseutututkija.
1815–1889. Ruotsalainen runoilija.
Schildt, Bror Ernst Hannibal
1817–1882. Filosofian maisteri 1840, opettaja. Yläkoulun rehtori Heinolassa 1848–.
1815–1888. Kustantaja ja tehtailija Jönköpingissä.
Roomalainen konsuli 133 e.Kr. Annalistihistorioitsija.
1749–1809. Tšekkiläinen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija, kansallisuusmies.
1786–1846. Kauppias ja raatimies Uudessakaarlepyyssä.
1754–1840. Ranskalainen filosofi ja val­tiomies.
1800–1878. Puolalainen kielitieteen professori Kasanissa.
1789–1869. Münchenin taideakatemian professori.
- 1834–1868. Filosofian kan­didaatti ja maisteri 1857, lisensiaatti ja tohtori 1860. Julkaisi tutkimuksia ja arkistolähteitä Suomen 1600-luvun historiasta. Historian dosentti Helsingin yliopistossa 1862.
Waaranen (alkujaan Tortberg), Johan Esaias
1779–1846. Tilanomistaja.
1811–1842. Snellmanin veljen Carl Augustin vaimon sisar.
Tenholassa 1300-luvun lopulla.
1759–1789. Matematiikan professori Pietarissa. Jean Bernoulli nuoremman veli.
n. 1768–1813. Amerikkalainen shawnee-intiaanien päällikkö. Pyrki Keski-Lännen intiaaniheimojen liittoon valkoisia vastaan. Tenskwatawan veli.
Synt. 1805. Saksalainen opettaja, vararehtori Zittaussa 1843–62.
1814–1908. Anders K. vanhemman tytär.
1805–1879. Gerhard Georg S:n puoliso.
Snellman, Carolina Gustava (o. s. Kurtén)
1795–1871. Majuri 1830. Kirjapainonomistaja Kuopiossa. Saiman ja Litteraturbladin painaja.
1566–1624. Filosofian ja teologian professori Heidelbergissä.
1452–1498. Italialainen dominikaanimunkki, saarnaaja ja kansanjohtaja Firenzessä. Poltettiin roviolla.
1812–1843. Saksalainen runoilija.
1762–1816. Ruotsalainen virkamies ja runoilija. Tiede-, kirjallisuus- ja musiikkiakatemian jäsen.
1800–1869. ”Paroni”, vapaaherra, Uudenkaarlepyyn postinhoi­taja.
1770–1848. Saksalainen filosofi ja kirjastonhoitaja.
1759–1794. Ranskalainen vallankumousjohtaja.
1677–1738. Hedvigin saksalaisen seurakunnan kirkkoherra Norrköpingissä 1712, rovasti 1723. Kirjailija ja kääntäjä.
1805–1875. Tanskalainen kirjailija.
1790–1842. Teologi, saarnaaja. Evankelisen teologian professori Tübingenissä. Yliopistonrehtori 1836–37.
Kauppias Kuopiossa 1860–70-luvulla.
1828–1897. Saksalainen runoilija.
n. 1446–1503/04. Italialainen maalari.
Synt. 1829. Johan Anton K:n tytär.
1751–1828. Saksalainen matkakirjojen kirjoittaja. Snellmanilla oli Saksan-matkallaan käytössä 10. painos teoksesta Le Voyageur en Allemagne, en Suisse, à Vénise, à Amsterdam, à Bruxelles, à Stockholm, 1840.
1782–1840. Isonkyrön nimismies.
1837–1898. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1856, sittemmin kauppias Kuopiossa. Apteekkari Johan August K:n poika.
1606–1684. Ranskalainen runoilija ja näytelmäkirjailija.
1710–1774. Ranskan kuningas 1715–1774.
1772–1838. Saksalainen historioitsija. Professori Dresdenin kadettikoulussa 1795, professori Wittenbergissä 1803 ja Leipzigissä 1815.
n. 1597–1629/30. Saksalainen maalari.
Lakimies tai liikemies Tukholmassa, Otto von Essenin asiamies Ruotsissa 1863.
Ahlstubbe, Lars Isak (Stubben)
1804–1870. Haminan kaupunginlääkäri. Lauantaiseuran jäsen.
1775–1837. Carl Georg M:n puoliso, Snellmanin täti.
Montgomery, Elisabet Magdalena (o. s. Snellman)
1761–1833. Saksalainen filosofi, professori Helmstedtissä 1788– ja Göttingenissä 1810–.
Synt. 1828. Läänineläinlääkäri Oulun läänissä 1869–1888.
Synt. 1844. Johan Constantin W:n tytär.
1707–1783. Sveitsiläinen matemaatikko.
1823–1871. Filosofian maisteri 1847, uusmaalaisen osakunnan vt. kuraattori 1848–51. Lakitieteen kandidaatti 1854, lisensiaatti 1857 ja tohtori 1860. Kameraali- ja valtio-oikeuden dosentti Helsingin yliopistossa 1858, professori 1860.
Snellman, Christian Henrik
1777–1855. Snellmanin isä. Opiskeli Upsalan yliopistossa, opintojen keskeyttämisen jälkeen perämies- ja kapteenintutkin­not Tukholman perämies­koulussa 1798. Jäi lopullisesti maihin 1834 ja ryhtyi maanviljelijäksi Alahärmässä omistamallaan Palon-tilalla.
1617–1681. Alankomaalainen maalari.
1785–1849. Slovakialainen runoilija.
1801–1862. Itävaltalainen näytelmäkirjailija ja näyttelijä.
Snellmanin kotiapulainen Kuopiossa.
1626–1676/1690. Saksalainen maalari.
1808–1902. Hovineito 1830, hyväntekijä ja lahjoittaja. Viipurin läänin maaherra Carl Johan Stjernvallin tytär. Ensim­mäinen puoliso 1836–41 hovijahti­mestari Pavel Demidov, toinen puoliso 1846–54 eversti Andrei Karamzin.
1792–1847. Preussilainen poliitikko, sisäministeri 1834.
1640–1679. Saksalainen maalari.
Lydecken, Robert Ferdinand
1839–1898. Kauppias Viipurissa.
1826–1896. Ranskalainen poliitikko ja taloustieteilijä. Valtiovarainministeri 1872–73, 1875–79 ja 1882. Senaatin puheenjohtaja 1880–82. Ranskan akatemian jäsen 1880.
1568–1607. Erik XIV:n poika. Katolinen kruununtavoittelija, asui mm. Puolassa ja Venäjällä.
Kustaa Eerikinpoikan Vaasa (Gustaf Eriksson Vasa)
Konttoristi Henrik Borgströmin kauppahuoneessa 1850-luvulla. Sittemmin kauppias ja Portugalin konsuli Helsingissä.
1792–1838. Pappisvihkimys 1815. Pappina Pyhäjärvellä 1815. Teuvan kirkkoherra 1831–38. Oulun Wiikko-Sanomien toimittaja 1829–31.
Nervander, Johan (Janne) Hugo Emmerik
1827–1909. Johan Jakob N:n poika. Filosofian maisteri 1853. Helsingin yliopiston konsistoriamanuenssi 1854. Lukion lehtori Viipurissa 1857–1901.
1813–1866. Ruotsalainen näyttelijä ja teat­terinjohtaja. Esiintyi Ruotsissa ja Suomessa.
1806–1851. Tanskalainen pappi ja opettaja, kirjoitti oppikirjoja.
1795–1872. Ranskalainen lääkäri ja tutkija.
1797–1873. Puolalainen tutkimusmatkailija, tutki erityisesti Australiaa.
Synt. 1821. G. B. M. Forsténin puoliso vuodesta 1845.
Forstén (o. s. Danielsson), Henriette Lovisa
1798–1873. Ranskalainen kirjailija ja kriitikko.
1794–1882. Venäläinen kreivi, kenraali. Moskovan ken­raalikuvernööri 1859. Kruunun­peril­lisen Nikolain opettaja. Venäjän rautateiden keskuskomitean puheenjohtaja.
1790–1868. Ranskalainen asianajaja ja poliitikko.
1799–1881. Saksalainen eläinlääkäri. Stuttgartin eläinlääkintäkoulun opettaja 1822. Kuninkaallisen lääkintökollegion jäsen 1832.
1808–1862. Suomen luotsilaitoksen majuri 1850. Everstiluutnantti ja Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituksen ylijohtajan apulainen 1854.
Maakauppias Haapavedellä 1860-luvulla.
1811–1874. Saksalainen kirjailija.
1803–1870. Ruotsalainen mekaniikan ja raudan tutkimukseen erikoistunut fyysikko.
1822–1907. Kauppias Oulussa, kauppaneuvos 1876. Valtiopäivillä 1863–64 porvarissäädyn edustaja.
1844–1883. Itävaltalainen tutkimusmatkailija ja eläintieteilijä.
1809–1882. Suomen kielen tutkija, kirjailija, kääntäjä. Utsjoen kirkkoherra 1853–59, Paltamon kirkkoherra 1860–82.
eli 2. vuosisadalla eKr. Roomalainen reetori, konsuli ja poliitikko.
synt. 1805. Kasanin observatorion johtaja 1833–46. Fysiikan professori Kazanissa ja myöh. Kiovassa.
1803–1875. Ranskalainen kirjailija, historioitsija ja filosofi.
brittiläinen meriupseeri. Osallistui 1852 luutnanttina Henry Kellettin johtamaan John Franklinin pelastusretkikuntaan.
n. 1858–1871. Saksalainen kirjailija.
1825–1866. Filosofian maisteri 1850. Roomalaisen kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1852. Filosofian tohtori 1853.
1744–1828. Majuri, tilanomistaja Mäntsälässä. Kymenkartanon läänin maaherra 1790.
1674–1744. Kapteeni 1723, erosi palveluksesta 1732. Anders Hästesko vanhemman poika.
1818–1887. Venäläinen lehtimies ja poliitikko, Moskovskije Vedomosti -lehden toimittaja 1851–87.
1808–1861. Saksalainen kirjailija, kirjallisuustutkija ja lehtimies. Professori Jenassa.
1821–1868. Saksalainen tutkija. Kielitieteen professori Prahassa 1850–57.
1499–. Saksalais-hollantilainen maalari.
1492/99–1546. Italialainen maalari ja arkkitehti.
1821–1902. Saksalainen lääkäri ja antropologi. Patologisen anatomian professori Würzburgissa 1849. Patologisen instituutin johtaja Berliinissä 1856. Liberaali poliitikko.
1783–1847. Kajaanin kappalainen 1814. Sotkamon kirkkoherra 1844–.
n. 270–201 e.Kr. Latinalainen runoilija.
1796–1840. Saksalainen kirjailija, maaoikeus­neuvos. Düsseldorfin teatterin johtaja 1832–1837.
1812–1837. Maanmittarioppilas ja kartografi. Toimitti vuonna 1840 ilmestyneen Suomen yleiskartan.
1796–1870. Ruotsalainen teollisuusmies.
1816–1895. Saksalainen kirjankustantaja.
Kreikkalainen filosofi mahdollisesti 7. vuosisadalta eKr. Yksi Kreikan seitsemästä viisaasta.
1818/19–1881. Merikapteeni. Vaasan merikoulun johtaja 1858–81.
Jalosukuinen roomalaisnuorukainen, joka tarun mukaan syöksyi vuonna 362 eKr. Rooman Forumille avautuneeseen kuiluun hevosineen täydessä sotilasvarustuksessa.
1779–1862. Ruotsalainen pappi ja kirkkoherra Malmössä.
1819–1883. Filosofian kandidaatti 1844, lisensiaatti 1853, tohtori 1857. Yliopiston kirjaston amanuenssi 1844–55, yliopiston etnografisen museon ama­nuenssi 1850–56. Pappisvihkimys 1854. Saarnaaja luterilaisissa seurakunnissa ja Sveaborgin (Suomenlinnan) vankilassa 1856–1883. Kansanrunouden keräilijä.
1837–1861. Snellmanin käly.
1808–1865. Majuri Oulun tarkk’ampujapataljoonassa.
Georgialainen ruhtinas, Venäjän armeijan kenraaliluutnantti. Kaukasian armeijan ratsuväen päällikkö Turkin sodassa 1877–78.
Snellmanien kotiapulainen 1871–72.
1850–1925. Vapaaherra. Luutnantti 1872, virkaero 1875. Arkkitehti 1878. Yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtaja 1887–1904. Senaatin talousosaston senaattori, kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö 1904–05.
1732–1800. Oikeus- ja ulkoministeri Preussissa.
1796–1875. Kansanrunouden kerääjä ja kirjailija. Helsingin yliopiston suomenkielen lehtori 1839–75. Perusti 1846 sanomalehti Suomalaisen ja 1847 viikkolehti Suomen.
1794–1878. Maisemamaalari ja kuparikaivertaja Tartosta. Piirustuksenopettaja Tarton yliopistossa 1838–58.
1679–1754. Saksalainen matematiikan ja luonnontieteen professori Hallessa 1707–23, sittemmin luonnon- ja kansaoikeuden professori, yliopiston kansleri 1743–.
Kauppias Kristiinankaupungissa.
1629–1698. Ruotsalainen historia- ja muotokuvamaalari.
1800–1859. Brittiläinen poliitikko ja histo­rioit­sija. Liberaali alahuoneen jäsen 1830, Luoteis-Intian Agran kuver­nööri 1834–38, sotaministeri 1839–41.
1767–1854. Saksalainen kenraali, ruhtinas.
1816–1902. Filosofian maisteri ja teologian tutkinto 1847. Suomen Julkisia sanomia -lehden päätoimittaja 1858–65. Mäntsälän kirkkoherra 1865.
1827–1864. Englantilainen tutkimusmatkailija.
1839–1916. Karl Gustaf E:n puoliso vuodesta 1863.
Ehrström, Fredrika Ottilia Amalia (o. s. Orrman)
1587–1644. Ruotsalainen pappi ja kirjailija. Linköpingin piispa.
1775–1826. Ranskalainen maantieteilijä.
1766–1841. Saksalainen katolinen pedagogi ja kirjailija. Teologian professori Landshutissa 1804. Hallinto- ja ylikouluneuvos Bayreuthissa 1810–25.
1805–1889. Ruotsalainen kirjakauppias ja kustantaja Tukholmassa.
1584–1616. Englantilainen näytelmäkirjailija, alkujaan juristi.
1781–1844. Ruotsalainen näytelmä- ja kertomuskirjailija sekä oikeushallinnon virkamies.
1804–1876. Opiskelijaksi Turun akatemiaan 1821, myöh. maanmittari.
1846–1894. Kauppias ja maanviljelijä Kuopiossa, raatimies 1882.
1813–1882. Norjalainen kirjailija, kansanrunouden kerääjä.
1594–1632. Ruotsin kuningas 1611–1632.
1851–1879. Professori Stefan B:n tytär ja Vsevolod B:n veli.
1813–1894. Tanskalainen runoilija, lehtimies ja poliitikko.
1498–1574. Alankomaalainen maalari ja kuparipiirtäjä.
1615–1673. Italialainen maalari, kaivertaja ja runoilija.
1746–1801. Suomalainen mystikko ja henkien manaaja. Ylioppilas Turussa 1768. Vaikutti Tukholmassa mm. kuningas Kustaa III:n lähipiirissä.
1815–1849. Casimir von K:n puoliso vuodesta 1834.
Kothen, Anna Charlotta von (o. s. von Haartman)
1848–1851. Johan Ludvig R:n poika.
1795–1863. Karl Emil C:n puoliso vuodesta 1840.
1761–1838. Itävaltalainen kreivi, luonnontieteilijä.
1811–1891. Venäläinen kenraali. Osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1800–1857. Sofia Margareta von Knorringin sisar.
Synt. 1799. Luutnantti, alikapteeni 1861. Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituksen palveluksessa.
106–48 eKr. Roomalainen sotapäällikkö ja valtiomies, hävisi valtataistelun Caesarille.
1778–1850. Berliinin lauluakatemian johtaja.
1805–1874. Saksalainen maalari.
1773–1856. Preussilainen liberaali poliitikko ja virkamies. Preussin ylipresidentti 1824. Marienburgin linnakreivi 1842.
1820–1895. Liikemies ja sosialistinen teoreetikko, Karl Marxin työtoveri.
Tengström, Johan Robert
1823–1847. Filosofian maisteri 1844, lisensiaatti ja tohtori 1846. Filosofian dosentti Helsingin yliopistossa 1846–47. Johan Jakob T:n poika.
Wortley, Emmeline Charlotte Elizabeth Stuart
1797–1855. Saksalainen filosofi ja filologi. Filosofian professori Berliinissä 1829.
1800–1868. Saksalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija.
1785–1849. Itämaisten kielten professori Lundissa 1824–. Yliopiston rehtori 1832–33 ja 1842–43.
1821–1899. Venäläinen virkamies. Keisarin kanslian valtiosihteeri 1875–78.
1789–1859. Suomen asiain komitean toimitussihteeri 1811 ja jäsen 1819–. Valtiosihteerin apulainen Pietarissa 1825–. Senaatin talousosaston jäsen 1830–31. Turun ja Porin läänin kuvernööri 1831–40. Senaatin valtiovarain toimituskunnan päällikkö 1840–59. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1841–59. Vapaaherra 1849. Todellinen salaneuvos 1856.
1780–1851. Ruotsalainen kasvitieteilijä, professori Upsalassa 1826.
1757–1833. Virolainen kirjailija ja pappi.
Nordström, Johan Jakob
1801–1874. Lainopin apulainen Helsingin yliopistossa 1827–34. Kansain- ja valtio-oikeuden sekä kansantaloustieteen professori Helsingin yliopistossa 1834–46. Ruotsin valtakunnan­arkis­tonhoitaja vuodesta 1846.
1828–1881. Valmistui Kuopion yläalkeiskoulusta 1844. Myöhemmin opettaja ja kirkkoherra.
1654–1705. Matematiikan professori Baselissa.
1502–1533. Inkavaltakunnan viimeinen hallitsija.
1815–1874. Kauppa-apulainen ja myöhemmin kauppias. Teki sittemmin konkurssin.
1806–1846. Tšekkiläinen runoilija.
1821–1906. Ensimmäisen luokan insinööri ja everstiluutnantti 1862. Yli-insinööri sekä Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen jäsen 1870.
1768–1848. Ranskalainen kirjailija ja poliitikko.
1452–1519. Italialainen maalari.
1469–1527. Italialainen kirjailija, valtateoreetikko ja diplomaatti.
1770–1827. Saksalainen säveltäjä.
1812–1880. Opiskelijaksi Helsingin yliopistoon 1830. Filosofian maisteri 1836, pappistutkinto 1838. Myöh. mm. Ylitornion kirkkoherra. Valtiopäivillä pappissäädyn edustajana. Henrik ja Wilhelm H:n veli.
1579–1657. Flaamilainen maalari.
1832–1910. Muistelmakirjailija. Björkbodan rautaruukin ja tilan omistaja Dragsfjärdissä vuoden 1863 konkurssiin asti. Myöhemmin 1860-luvulla ruukin isännöitsijä. Tullut tunnetuksi muistelmakirjastaan Muistoja lapsen ja hopeahapsen.
1820–1907. Liikemies Oulussa.
Turun piispa 1385–1412. Kotoisin Vehmaan Palkkisten (Balkis) kartanosta. Lisensiaatti Pariisin yliopistosta 1380.
kuoli yli 100-vuotiaana n. 380 eKr. Sisilialaissyntyinen kreikkalainen sofistifilosofi ja reettori.
1815–1895. Ranskalainen sosialistinen poliitikko.
1713–1784. Ranskalainen kirjailija ja filosofi 49, 421, 422
1769–1843. Turun akatemian teologian professori 1805–12. Turun tuomiokapitulin tuomiorovasti 1812–43.
1837–1901. Saksalaissyntyinen insinööri. Koneenrakennuksen opettaja Helsingin teknillisessä reaalikoulussa 1860–70-luvulla.
eli n. 40 e.Kr. Roomalainen runoilija.
1793–1858. Kauppias ja laivanvarustaja Kristiinankaupungissa.
1794–1860. Helsingin yliopiston matematiikan professori 1826–55, filosofisen tiedekunnan dekaani.
1809–1865. Ranskalainen anarkistinen poliitikko.
1829–1852. Emilie Flygare-Carlénin poika ensimmäisestä avioliitosta.
1820–1894. Ruotsalainen Vaxjön piispa 1879–. Käänsi Goetheä ruotsiksi.
1815–1877. Ruotsalainen virkamies ja konservatiivinen julkaisija. Svenska biet -lehden vastuullinen julkaisija 1840–44, 1845 julkaisi lehteä Morgonen.
1769–1859. Saksalainen luonnontutkija ja maantieteilijä. Wilhelm von H:n veli.
Humboldt, Friedrich Heinrich Alexander von
Kornbeck, Emil
Saksalainen maalari.
(myös Gherardo delle Notti) 1590–1656. Hollantilainen maalari.
1806–1863. Varatuomari 1832. Senaatin talousosaston kamarikirjuri. Kansliatoimituskunnan kanslisti 1841. Vt. lääninsihteeri Kuopion lääninhallituksessa. Kamari- ja tilintekotoimiston kamariviskaali 1847.
1808–1882. Tšekkiläinen kirjailija ja munkki.
1823–1885. Varatuomari 1846. Senaatin kansliatoimituskunnan protokollasihteeri 1859–65. Asianajaja Helsingissä. Ritarihuonejohtokunnan jäsen 1869–72. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja. Fredrik Wilhelm P:n poika.
1798–1860. Johan Jakob N:n puoliso vuodesta 1827.
Nervander, Agatha Emerentia (o. s. Öhman)
1815–1868. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1850. Lääketieteen kandidaatti 1855, lisensiaatti 1859. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1860. Lääkäri Helsingissä.
1841–1904. Englantilainen lehtimies ja tutkimusmatkailija.
Kuoli 1709. Ranskalainen kreivi ja kenraali.
1782–1861. Italialainen runoilija. Mm. historian ja mytologian professori Firenzen taideakatemiassa.
1805–1853. Italialainen oopperalaulaja.
1853–1881. Frans Gabriel Krogiuksen tytär. Vuodesta 1879 puoliso Johan Albert Lindh.
1777–1859. Englantilainen historioitsija. Mukana perustamassa tilastotieteellistä yhdistystä Lontooseen.
n. 1635–1680. Saksalaissyntyinen roomalaisen oikeu­den professori Lundissa 1667.
1814–1893. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1840. Professori Helsingin yliopistossa 1856–74. Lääkintäylihallituksen pääjohtaja 1863–90. Vapaaherra 1889.
1779–1842. Saksalainen kuvanveistäjä, Dresdenin kuvataidekoulun opettaja.
1836–1900. Carl Fredrik S:n poika.
1800–1868. Farmaseutti Lars Reinhold Thauvón puoliso, Augusta Sophia T:n äiti.
Thauvón, Maria Lovisa (o. s. Aejmelaeus)
1780–1830. Kirjapitäjä Kokkolassa.
Sivén, Fredrik Ferdinand
1838–1894. Insinööri. Paloviinantarkastaja 1868. Vakaaja Helsingissä 1887.
1739–1812. Trierin arkkipiispa ja vaaliruhtinas.
1730–1788. Sveitsiläinen runoilija.
1811–1848. Merikapteeni.
1822–1912. Ruotsalainen historioitsija. Historian dosentti 1859 ja kirjastoamanuenssi Upsalassa. Historian ja tilastotieteen apulainen 1858, professori 1863.
1807–1880. Senaatin kanslisti 1839–42. Asui sittemmin Juvan tilalla Espoossa. Adolf ja Aleksander A:n veli.
1667–1723. Filologi ja pappi.
1782–1848. Saksalainen maantieteilijä.
1700–1782. Sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko. Anatomian ja botaniikan professori Baselissa 1733, fysiikan professori 1750.
1451–1506. Genovalaissyntyinen merenkulkija ja tutkimusmatkailija. Purjehti Amerikkaan 1492.
98–55 eKr. Roomalainen epikurolainen runoilija.
1807–1893. Merikapteeni. Kauppias Raahessa 1848–1886. Raatimies.
1809–1868. Kuopion lääninsihteeri 1846, Liperin tuomiokunnan tuomari 1860. Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen asessori 1861.
1821–1858. Filosofian kandidaatti 1858. Latinan lehtori Viipurin lukiossa 1849, yläalkeiskoulun apulaisrehtori 1857. Julkaisi 1854–55 Viborgs Tidning -lehteä. Julkaisi runokoelman 1847 ja 1855.
1789–1850. Saksalainen kirkkohistorioitsija. Teologian professori Berliinissä vuodesta 1813.
Paavi 1831–46.
1689–1755. Ranskalainen kirjailija ja valtioteoreetikko.
Montesquieu, Charles de Secondat, baron de la Brède et de
1831–1894. Kuopion tyttökoulun johtokunnan jäsen 1849. Kellarimestari Carl Gustaf W:n tytär.
1767–1815. Napoleonin marsalkka 1804. Napolin kuningas Gioacchino 1808–15.
1815–1870. Saksalainen runoilija. Käänsi saksaksi mm. Shakespearea ja Byronia.
1766–1838. Saksalainen filosofian historiaa tutkinut filosofi.
Runeberg, Johan Ludvig
1804–1877. Runoilija. Pappisvihkimys 1834, professorin arvo 1844, teologian tohtori 1858. Kaunopuheisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1830–37. Lehtori Porvoon kymnaasissa 1837–57 (rehtori 1838–50).
1737–1754. Englantilainen historioitsija ja kirjailija.
1825–1893. Rälssitilan omistaja Kurkijoella vuoteen 1865. Entinen kaartinkapteeni.
1775–1849. Saksalainen filologi. Lääkäri, vuodesta 1823 koulutusinstituutin johtaja Offenbachissa.
n. 490–420 eKr. Kreikkalainen historioitsija, ”historiankirjoituksen isä”.
1793–1872. Suomen Pankin Kuopion konttorin johtaja 1840–60.
1814–1886. Tilanomistaja ja tehtailija Vaasassa. Opiskeli Helsingin yliopistossa 1832–42.
1807–1889. Saksalainen orientalisti ja kielentutkija.
1803–1857. Ranskalainen lehtimies ja kirjailija. Oikeustieteen professori.
1772–1824. Toimittaja ja historiantutkija. Litteraturtidningin 1795–97 ja Journal för svensk litteraturin 1797–1812 toimittaja.
1837–1915. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1860, lisensiaatti 1868, tohtori 1869. Roomalaisen kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1866. Kouluylihallituksen jäsen ja ylitarkastaja 1869–1902. Kanslianeuvos.
1780–1856. Saksalainen taidemaalari. Taidemuseon johtaja Wienissä.
Kuollut 1616. Catharina Sursillin kolmas puoliso, Limingan kirkkoherra 1583.
Synt. 1838. Venäläinen eversti Turkin sodassa 1877–78. Kenraali, ratsuväen apulaistarkastaja 1896–1901.
Viisas 1463–1525. Saksin vaaliruhtinas 1486–1525.
Soldan, Alexandra Wilhelmina
1822–1885. Kuopion tyttökoulun johtaja 1847–57. Opettaja Viipurin ruotsalaisessa tyttökoulussa 1857–83. August Fredrik S:n sisar.
1791–1867. Saksalainen kielitieteilijä. Itämaisen kirjallisuuden professori Berliinissä 1821.
1803–1878. Saksalainen näyttelijä.
Synt. 1811. Johan Constantin W:n puoliso.
1856–1920. Varatuomari 1882. Senaatin kopisti 1880–86.
1800–1881. Brittiläinen kirjailija.
1786–1865. Carl Ferdinand K:n äiti.
Kjemmer, Margareta Gustava (o. s. Laurin)
1343–1412. Ruotsin kuningas 1363–1389.
1804–1891. Saksalainen fyysikko, professori Göttingenissä ja Leipzigissä.
Wasenius, Gustaf Otto
1789–1852. Liikemies Helsingissä. Kirjakauppa 1823, Yliopiston kirjakauppa 1834. Kirjapainon omistaja 1828–42, kustansi muun muassa Helsingfors Tidningar ja Spanska Flugan -lehtiä.
1691–1729. Ensimmäisiä merkittäviä suomalaisia runoilijoita.
1784–1834. Roomalaisen oikeuden professori Berliinissä 1819–.
1820–1869. Kuopion tyttökoulun perustajia 1846.
1822–1908. Serbialainen kenraali, osallistui Turkin sotaan 1877–78.
1810–1878. Filosofian maisteri 1836. Opettaja Helsingin lyseossa 1836–1839. Heprean kielen ja kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1839–1843. Pappisvihkimys 1844. Lehtori Kuopion lukiossa 1844, rehtori 1850–1853. Kuopion tuomiokapitulin jäsen 1853–1861. Limingan kirkkoherra 1861–.
1836–1869. Ruotsalainen kirjailija. Filosofian tohtori Upsalassa 1860. Mineralogian dosentti. Luonnontieteiden opettaja. Kansakou­lutarkastaja 1868.
1812–1885. Norjalainen kirjailija, satujen keräilijä.
1824–1896. Varatuomari 1852. Senaatin virkamies vuodesta 1853, valtiovaraintoimituskunnan protokollasihteeri 1865. Valtiokonttorin johtaja 1880–90.
1798–1869. Syntynyt Pietarissa, lääketieteen tohtori Breslaussa 1820. Kirurgian ja silmälääketieteen professori Erlangenissa 1841–54. Suomessa olevien venäläisten joukkojen ylikirurgi 1855–56. Hoiti koleratapauksia Helsingissä. Vuodesta 1856 lääkäri Pietarissa.
1683–1747. Ruotsalainen teologi, uskonnollinen kirjailija. Arkkipiispa ja Upsalan yliopiston varakansleri 1744.
, Ludovico 1474–1533. Italialainen runoilija.
n. 350–283 eKr. Kreikkalainen oppinut ja poliitikko.
Haeggström, Eva Euphrosina Charlotta
1830–1897. Zacharias H:n tytär.
1779–1861. Filosofian tohtori 1802, lääketieteen lisensiaatti 1807 ja tohtori 1817. Pappisvihkimys 1805.
1807–1890. Ruotsalainen lääkäri. Karoliinisen istituutin professori 1846.
1804–1870. Ruotsalainen astronomi ja valtiopäivämies.
1790–1866. Ruotsalainen runoilija ja pappi. Kirkkoherra 1828, rovasti 1840, teologian tohtori 1844.
1832–1910. Norjalainen kirjailija.
1809–1890. Saksalainen teologi ja oppikirjojen kirjoittaja. Kirkkohistorian professori Tartossa 1850–70.
1819–1872. Maanviljelyn edistäjä, julkaisi Tidskrift för Landthushållare -lehteä 1854–57. Uudenmaan ja Hämeen läänin maanviljelysseuran sihteeri 1856–59. Valtiopäivillä talonpoikaissäädyn edustaja 1863–64 ja vuoden 1867 valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja. Raatimies Tammisaaressa.
1673–1731. Saksalainen filosofi ja teologi.
1813–1867. Filosofian maisteri 1836, opettajatutkinto 1837. Latinankielen lehtori Vaasan kymnaasissa 1844, koulun rehtori 1846–66.
Syntynyt 1803. Kemian professori Lillessä 1823–54.
1788–1866. Saksalainen runoilija, kääntäjä ja orientalisti. Itämaisten kielten professori Erlangenin yliopistossa 1826– ja Berliinissä 1841–.
1814–1879. Filosofian maisteri 1840, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847.
Carl Backmanin kihlattu Lyypekistä kesällä 1846.
1816–1848. Kirjakauppias ja kustantaja Porvoossa.
1798–1866. Ranskalainen runoilija ja kirjailija.
1748–1825. Ranskalainen maalari.
Synt. 1830. Snellmanin kotiapulainen.
1797–1873. Esittelijäsihteeri senaatin kansliatoimituskunnassa 1841–59.
1810–1880. Norjalainen viulisti.
792–1846. Merikapteeni ja kauppias Porista.
1767–1823. Ranskalainen kansantaloustieteen professori.
Ahrenberg, Carl Wilhelm
1807–1880. Amanuenssi Helsingin yliopistossa 1832. Lukion rehtori Viipurissa.
1775–1861. Ruotsalainen piispa ja valtiopäivämies.
1782–1854. Ruotsalainen maalari.
1785–1870. Englantilainen kuumailmapallolentäjä ja -rakentaja.
1772–1839. Vääpeli Suomen sodassa 1808–09. Luutnantti 1812.
1823–1900. Insinööri ja upseeri. Tie- ja vesikulkulaitoksen insinöörikunnan palveluksessa 1858–61. Viipurilaisen Hackmanin kauppahuoneen prokuristi ja osakas.
1806–1895. Pappisvihkimys 1829. Kappalainen Kuopiossa 1843–59. Jaakkiman kirkkoherra 1859–95. Kurkijoen rovastikunnan lääninrovasti.
n. 1340–1400. Englantilainen runoilija.
1814–1881. Saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija.
– ks. Ervast.
1488–1523. Saksalainen humanisti, runoilija ja poliitikko.
1737–1817. Kansanta­loustieteen dosentti Turun Akatemiassa, oikeustieteen professori 1778–1817. Prokuraattori 1809–16.
1820–1884. Kansanrunouden keräilijä, kielentutkija ja muinaistieteilijä.
1826–1881. Venäläinen rautatieasiantuntija.
(myöh. Lagermarck) 1813–1880. Kotoisin Uudestakaarlepyystä.
1832–1908. Venäläinen kreivi ja poliitikko. Lähettiläs Konstantinopolissa 1864–77. Venäjän sisäministeri 1881–82.
1813–1904. Venäläinen kenraalimajuri. Vuorikollegion vuori- ja suolaosaston johtaja 1855–62. Omisti vuoriyrityksen.
1804–1865. Saksalais-venäläinen fyysikko, professori Pietarissa.
1304–1374. Italialainen runoilija.
1814–1908. Saksalainen evankelinen teologi, filosofian historian tutkija. Teologian professori Bernissä 1847, professori Marburgissa 1849. Filosofian professori Heidelberg 1862, Berliinissä 1872.
1786–1862. Saksalainen runoilija, lääkäri.
1742–1819. Preussilainen marsalkka.
1717–1797. Englantilainen kirjailija.
1826–1906. J. J. Tengströmin tytär. Abraham Herman August K:n puoliso vuodesta 1849.
Palttina- ja purjekangaskauppias Pietarissa.
1701–1776. Sveitsiläinen kirjailija ja oppinut.
1817–1865. Ruotsalainen runoilija.
1811–1869. Ruotsalainen runoilija, kirjailija ja lehtimies. Nimimerkki Orvar Odd (O. O.).
Sturzenbecher (vuodesta 1855 Sturzen-Becker), Oskar Patrick
1787–1888. Ruotsalainen kemisti. Kemian ja farmasian professori Karoliinisessa instituutissa 1832.
1700–1766. Saksalainen kirjallisuusteoreetikko, kir­jailija ja kriitikko.
1805–1869. Filosofian maisteri 1832, lääketieteen lisensiaatti 1835. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1840. Piirilääkäri Kuopiossa 1848.
1813–1893. Kuopion tyttökoulun opettaja 1846. Fredrika M:n sisar.
Synt. 1828. Kurkijoen nimismies.
1748–1822. Ranskalainen kemisti.
Saksalainen puutarhamestari, muutti Suomeen 1830-luvulla.
1794–1858. Ruotsalainen oppikirjakirjailija. Filosofian kandidaatti ja pappisvihkimys 1820. Opettaja Jönköpingissä. Kirkkoherra ja rovasti.
1806–1891. Pappivihkimys 1828. Ruoveden kirk­ko­herra 1853.
1757–1871. Ranskalainen sosiaalifilosofi, Saint-Simonin kannattaja. Révue indépendente -leh­den perustajia 1841.
1824–1801. Varatuomari 1850. Tullihallituksen sihteeri 1863, asessori 1867. Turun kunnallispormestari 1869. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan esittelijäsihteeri 1881. Tullihallituksen pääjohtaja 1881–1890.
1544–1560. Ranskan kuningas 1559–60. Henrik II:n ja Katarina de Medicin poika.
n. 1494–1553. Ranskalainen kirjailija.
1800–1861. Pajalan kirkkoherra Ruotsissa. Herätysliikkeen perustaja.
1802–1848. Saksalainen kuvanveistäjä.
1823–1900. Argyllin herttua, liberaali ylähuoneen jäsen. Ministeri, mm. Intian asioiden valtiosihteeri 1868–74.
1788–1843. Saksalainen protestant­tinen teologi. Teologian professori Jenassa 1817.
Baumgarten Crusius, Ludwig Friedrich Otto
1855–1928. Snellmanin poika. Tekstissä usein ”pikku poju”. Insinööri 1877, rautatieinsinööri 1879. Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen 4. luokan insinööri 1883, nuorempi insinööri 1890, vanhempi 1892. Piiri-insinööri Päijänteen piirissä 1903. Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen yli-insinööri 1906, ylijohtaja 1915–25. Valtiopäivillä aatelissäädyn edustaja 1900, 1904–05. Todellinen valtio­neuvos.
1795–1871. Ranskalainen kemian professori. Ranskan tiedeakatemian jäsen.
1757–1834. Ruotsalainen sotilas, kirjailija ja taidemesenaatti. Jalkaväen kenraali 1820.
1817–1886. Luutnantti 1843, kapteeni 1852, majuri 1854. Everstiluutnantti 1861. Kirjoitti nimimerkillä L-rt Helsingfors Morgonbladissa 1844. Komennettiin tie- ja vesirakennuslaitoksen palvelukseen johtamaan työtä Kuopion läänissä 1859. Piiri-insinööri Kuopion läänissä 1862. Tie- ja vesikulkulaitoksen ylihallituksen jäsen 1870.
1748–1818. Ruotsin kuningas 1809–18. Kustaa IV Aadolfin sijaishallitsija 1792–96.
1830–1907. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1860. Opettaja 1857. Kansakoulutarkastaja Helsingissä 1871–1901. Pätiälän tilan omistaja Koskella.
1746–1792. Ruotsin kuningas 1771–1792.
1827–1846. Kainuulainen neiti.
Lindroos, Johan Henrik
1798–1862. Helsinkiläinen kauppias, kauppaneuvos 1855. Toimi kunnallisissa luottamustehtävissä.
1808–1870. Kaupunginvanhin Helsingissä vuodesta 1856. Metalliseostehtaan perustaja 1863.
1811–1869. Saksalainen lääkäri. Ylimääräinen professori Berliinissä 1841–.
n. 1660–1725. Tyrvään kirkkoherra1697, rovasti 1706.
Östen Sursillin tytär.
1813–1887. Raatimies Kuopiossa 1850–74. Kauppias 1848.
1805–1879. Tanssija ja koreografi, balettimestari Kööpenhaminan kunin­kaallisessa teatterissa.
1815–1890. Mathias Alexander C:n sisar.
1854–1889. Filosofian kandidaatti 1877, lisensiaatti 1885. Opettaja Helsingissä vuodesta 1877. Suomen kielen lehtori Helsingin yliopistossa 1886. Kansanrunouden tutkija.
1604–1639. Sachsen-Weimarin herttua.
1810–1872. Filosofian tohtori 1830 Upsalassa. Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos 1851. Prokuraattorin sijainen 1854–55. Senaatin talousosaston senaattori, kirkollistoimituskunnan apulaispäällikkö 1855–58, päällikkö 1858–68. Viipurin hovioikeuden presidentti 1868. Senaatin oikeusosaston senaattori 1869–72.
1822–1885. Saksalainen runoilija.
1835–1914. Filosofian kandidaatti 1861, lisensiaatti 1887. Helsingin yksityislyseon johtaja 1869–91. Uudenmaan läänin kansakoulupiirin tarkastaja 1888–91.
Ravintoloitsijan leski Tukholmasta.
1803–1876. Suomalaissyntyinen pappi Ruotsissa, kirjailija ja historioitsija. Freja-lehden avustaja.
1822–1899. Filosofia kandidaatti ja maisteri 1844. Lääketieteen kandidaatti 1845, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Kasvitieteen professori Helsingin yliopistossa 1857–63. Sittemmin yksityisenä tutkijana Pariisissa.
Rokassovski, Platon
1800–1869. Venäläinen paroni ja kenraali. Suomen kenraalikuvernöörin apulainen 1848–54 toimien samalla useaan otteeseen vt. kenraalikuvernöörinä. Suomen asiain komitean jäsen 1857–61. Suomen kenraalikuvernööri 1861–66.
Stieglitz, Alexander von
1814–1884. Paroni, pankkiiri Pietarissa. Venäjän valtionpankin johtaja 1860–66.
1785–1854. Ruotsalainen runoilija, nimimerkki Euphrosyne.
1816–1866. Ranskalainen kirjailija.
1785–1859. Saksalainen runoilija. Puoliso Achim von A. vuodesta 1811.
1737–1807. Saksalainen maalari Italiassa.
1848–1915. Filosofian kandidaatti 1871, lisensiaatti ja tohtori 1877. Suomen ja ruotsin lehtori 1877. Suomen kielen ja kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa 1891, suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori 1893. Senaatin talousosaston senaattori, kirkollisasiaintoimituskunnan päällikkö 1901–05.
1478–1535. Englantilainen valtiomies ja humanisti. Lordikansleri 1529, alahuoneen jäsen 1503–29. Katolilaisuuden puolestapuhuja. Kuningas Henrik VIII:n neuvonantaja.
Kuollut 1684. Tallinnan tuomiokoulun suomalaissyntyinen rehtori, kansatieteellinen keräilijä.
1851–1852. Elias Nygrenin tytär.
Kauppias Helsingissä, konsuli. Tollander & Klärich tupakkatehtaan osaomistaja.
1788–1877. Mineralogian professori Bonnissa 1818, yliopiston luonnonhistoriallisen museon johtaja.
1823–1881. Kauppias ja laivanvarustaja Kokkolassa.
Karl Salomo 1769–1843. Oikeustieteen professori Wittenbergissä 1802–1807 ja Heidelbergissä 1807–. Salaneuvos.
Synt. 1809. Varapastori Upsalassa, opettaja.
1716–1794. Ruotsalainen historioitsija, Lundin piispa 1777. Valtiopäivämies 1755–89.
1745–1808. Vapaaherra. Majuri 1776. Nasan hopeakaivoksen johtaja 1776–85. Oulun läänin maaherra 1785. Kehitti maanviljelystä läänissä. Göteborgin ja Bohusin läänin maaherra 1800. Kenraaliluutnantti.
1815–1857. Saksalainen kuvanveistäjä.
1798–1856. Ruotsin armeijan majuri vuoteen 1850, sittemmin Viipurin maatalousseuran sihteeri.
Halm, Friedrich (Eligius Friedrich von Münch-Bellinghausen)
1805–1857. Ruotsalainen upseeri. Kapteeni 1837, majuri 1851, everstiluutnantti 1856.
1815–1876. Tuomarintutkinto 1837, senaatin kirkollisasiaintoimituskunnan protokollasihteeri 1854–58. Tilanomistaja.
1827–1875. Tuomarintutkinto 1851. Lääninkamreeri Vaasassa 1863.
1839–1888. Tuomarintutkinto 1862. Turun hovioikeuden asessori 1875–85. Yhdyspankin Turun konttorin johtaja 1885–87. Valtiopäivillä porvarissäädyn edustaja.
1700–1776. Roomalaisen kirjallisuuden professori Turussa.
1796–1867. Ranskalainen runoilija.
1545–1568. Espanjan kuningatar, Filip II:n puoliso 1559–1568.
1781–1852. Italialainen kreivi. Sukututkija, sotaministeri.
1834–1900. Kauppias ja laivuri Jyväskylässä, sittemmin tehtailija. Valtion asiamies 1867 ostaen viljaa Pietarista Keski-Suomeen.
Ramsay, Gustaf Adolf
1794–1859. Eversti 1833. Kuopion läänin apulaiskuvernööri 1833–37, kuvernööri 1837–54.
Syntynyt 1849. Ebba Sofia ja Erik Johan A:n poika. Muutti Pohjois-Amerikkaan.
1821–1901. Ranskalainen herttua. Konservatiivinen poliitikko ja historioitsija. Ranskan akatemian jäsen 1862. Kansalliskokouksen jäsen 1871. Pääministeri 1873–74, 1877.
Snellman, Hanna
1846–1882. Snellmanin tytär.
1731–1810. Englantilainen kemisti.
Synt. 1842. Palvelija Snellmaneilla Helsingissä.
1818–1877. Ruotsalainen runoilija, kirjailijanimi Talis Qualis.
1553–1610. Ranskan kuningas 1589–1610, Navarran kuningas 1562–1610.
1591–1652. Espanjalainen maalari.
1773–1836. Englantilainen historioitsija ja kansantaloustieteilijä. John Stuart Millin isä.
1800–1883. Ranskalainen kirjailija.
Michel (August Michael Benoît Gaudichot)
Liikemies ja kivenhakkaaja Hampurissa 1860-luvulla.
1379/80–1471. Alankomaalainen mystikko ja augustinolaismunkki.
1746–1818. Saksalainen pedagogi ja kirjailija.
Englantilainen kauppias ja kveekari, Elizabeth Fryn puoliso vuodesta 1800.
1785–1851. Runolaulaja.
1813–1879. Anders K. vanhemman tytär.
1811–1872. Makedonialaissyntyinen kroatialainen näytelmäkirjailija. Kroatian kansallisteatterin perustajia. Lääketieteen tohtori.
1823–1859. Saksalainen kirjailija, muutti Amerikkaan.
1215–1270. Ranskan kuningas vuodesta 1226.
1824–1874. Ruotsalainen lehtimies. Aftonbladet-lehden vastaava päätoimittaja vuodesta 1852.
Turkkilainen sotapäällikkö sodassa Serbiaa vastaan 1876.
1784–1833. Espanjan kuningas 1814–33.
Synt. 1819. Kauppias Vaasassa vuodesta 1846.
1729–1796. Venäjän keisarinna 1762–96.
1769–1852. Brittiläinen sotamarsalkka 1815. Pääministeri 1828–30, ministeri 1834–35 ja 1841–46.
Wellington, Arthur Wellesley (Wellingtonin herttua vuodesta 1814)
1800–1874. Saksalainen ylimetsäneuvos, Tharandin metsä- ja maatalousinstituutin johtaja 1845–1866.
1806–1888. Ranskalainen kirjailija ja lehtimies.
Ullner, Constance Maria (ent. Gullberg)
1856–1926. Eläinsuojelija, sanomalehden kulttuuritoimittaja. Postinhoitaja Helsingissä 1888.
1821–1877. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1847. Teologian kandidaatti 1853, lisensiaatti ja tohtori 1857. Opettaja 1853. Teologinen kirjailija.
ks. Záborský
1820–1857. Amerikkalainen napaseutututkija. Lääkäri ja matkakirjailija.
1807–1877. Opiskelijaksi Turun akatemiaan 1826. Opiskeli voimistelua Tukholmassa, myöhemmin voimistelunopettaja Vaasassa ja kadettikoulussa.
1806–1884. Ruotsalainen lääkäri. Piirilääkäri Jönköpingissä 1840.
1723–1816. Brittiläinen moraalifilosofi ja historioitsija. Moraalifilosofian professori Edinburghissa 1764.
1822–1878. Saksalainen kartografi.
1818–1872. Filosofian maisteri 1844. Opettaja 1852. Hämeenlinnan lukion lehtori 1857, rehtori 1857–63. Oppikirjakirjailija. Perusti Hämäläinen-lehden.
1794–1861. Saksalainen filosofi. Filosofian professori Breslaussa 1822, Hallessa 1824–.
1818–1896. Ranskalainen lehtimies ja kirjailija.
1809–1873. Varatuomari 1834. Senaatin sotilastoimituskunnan esittelijäsihteeri 1858–72.
1827–1883. Kauppias Torniossa vuodesta 1859. Raatimies.
1822–1889. Opiskeli kauppaopistossa Hampurissa 1837–40. Kauppias Viipurissa. A. H. Snellmanin puolison, Anna Marian isä.
1803–1882. Virolainen kirjakielen uudistaja. Julkaisi Kalevipoeg-runoelman 1861. Piirilääkäri Vörnussa.
Krogius, Frans Gabriel
1827–1899. Varatuomari 1852. Suomen Pankin asiamies 1860. Hypoteekkiyhdistyksen asiamies 1860-luvulta vuoteen 1898, yhdistyksen johtokunnan jäsen 1867. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan protokollasihteeri 1868. Päätullijohtokunnan asessori 1869, ylijohtajan apulainen 1870–94.
Synt. 1827. Oululainen satulaseppä, sittemmin tehtailija. Oulun kaupunginvaltuuston jäsen 1874–77.
1816–1898. Pyhäjoen nimismies 1858. Oulun kruununmakasiinin hoitaja 1867.
1494–1547. Ranskan kuningas.
1831–1881. Italialainen Afrikan-matkaaja. Bahr el-Gazalin kuvernööri 1880.
Synt. 1822. Kuopion tyttökoulun hallituksen jäsen.
Fieandt, Christina Ottiliana von (o. s. von Essen)
Ruotsalainen upseeri, kapteeni 1716, ero palveluksesta 1719. Karkoitettiin Suomesta uskonnollisena harhaoppisena 1725.
1793–1870. Berliiniläinen teatteri- ja dioraamamaalari.
1769–1851. Ranskalainen marsalkka, ministeri.
1795–1855. Kirjapainonomistaja Oulussa.
1708–1770. Englan­tilainen kirjailija.
1832–1900. Serbialainen arkkimandriitta. Mukana Turkin sodassa 1877–78.
1806–1884. Ruotsalainen virkamies, kansantaloustieteellinen kirjailija. Strömsholmin kanavayhtiön johtaja 1843–60. Maatalousakatemian jäsen.
1810–1858. Lääketieteen ja kirurgian tohtori 1840, piirilääkäri Käkisalmella 1842. Lääketieteellisen fysiikan dosentti Helsingin yliopistossa 1857, galvanismin tutkija.
Saksalainen luterilainen saarnaaja.
1782–1863. Luonnon­historian professori Baselissa 1817. Jean Bernoulli nuoremman veljenpoika.
1819–1891. Amerikkalainen runoilija.
1805–1900. Tanskalainen säveltäjä.
1793–1852. Slovakialainen runoilija ja teologi. Slaavilaisen arkeologian professori Wienissä 1849–. ”Romanttisen panslavismin” perustajia.
Topelius, Zacharias
1818–1898. Kirjailija, historioitsija ja lehtimies. Filosofian maisteri 1840, lisensiaatti 1844 ja tohtori 1847. Pohjoispohjalaisen osakunnan vt. kuraattori 1843–44, Pohjalaisen osakunnan vt. kuraattori 1845–47. Helsingfors Tidningar -lehden toimittaja 1842–60. Helsingin yliopiston Suomen historian ylimääräinen professori 1854–63. Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian professori 1863–76, Yleisen historian professori 1876–78. Yliopiston vararehtori 1872–75, rehtori 1875–78. Valtioneuvos 1878.
(o. s. Bergenhem) 1801–1840. Lars Magnus Björkenheimin puoliso.
1772–1829. Saksalainen kirjailija, kirjallisuustutkija, filosofi. August Wilhelm von S:n veli.
1773–1858. Ranskalainen luonnontieteilijä. Luon­non­tieteen professori Buenos Airesissa 1818, sittemmin lääkäri ja liikemies Etelä-Amerikassa.
1833–1889. Syntynyt Mecklenburgissa. Oulun kauppakoulun johtaja 1864–1889. Oulun merenkulkukoulun englannin kielen opettaja.
1842–1917. kansakouluopettaja ja kirjailija.
1655–1697. Ruotsin kuningas 1660–97.
1799–1861. Englantilainen kirjailija.
1805–1883. Baltiansaksalainen pastori Kabillenissa 1832–83. Toimitti kokoelman lättien kansanlauluja.
1815–1865. Kauppias Oulussa.
Schauman, Hugo
1814–1873. Turun ja Porin läänin lääninkamreeri 1853–71. Kamarineuvos 1863.
Synt. 1794. Ylitarkastaja Tukholmassa.
1809–1856. Opiskeli Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa. Tuomarintutkinto 1837, varatuomari 1843.
1806–1872. Saksalainen näyttelijä ja laulaja.
1775–1836. Ranskalainen fyysikko ja matemaatikko.
1790–1852. Englantilainen lääkäri ja geologi.
1781–1861. Saksalainen filosofinen kirjailija ja hallintomies Preussissa. Hegelin kannattaja.
1778–1856. Ruotsin metsäntutkimuksen perustajia. Valtiollisen metsäinstituutin johtaja 1828–54.
1794–1875. Ylikäskynhaltija Tukholmassa 1830–38. Osallistui valtiopäiville 1823–65. Libe­raali­opposition johtohenkilöitä.
1604–1655. Saksalainen vapaaherra, runoilija.
Tuomari, tilanomistaja Tenholan Germundsbyssä.
1791–1861. Ruotsalainen lehtimies ja kustantaja. Omisti Stockholms Courier (1820–22) ja Dagligt Allehanda (1823–33) lehdet. Dagligt Allehanda ja Vinterbladet (1844–45) sekä Aftonbladet (1833–52) lehtien toimittaja.
1802–1871. Ruotsalainen vapaaherra. Filosofian tohtori 1824. Örebron läänin maatalousseuran johdossa. Kuninkaallisen teatterin johtaja 1844–48. Postiylijohtaja 1845–50.
1788–1865. Tanskalainen museonjohtaja ja arkeologi.
1818–1887. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1840. Vuorihallituksen intendentti 1868–77.
1833–1893. Historian ja filosofian kandidaatti 1859, maisteri 1860. Liikemies Helsingissä. Muutti sittemmin Ruotsiin.
1813–1878. Ranskalainen fysiologi. Professori Pariisissa 1854, Collège de Francen professori 1855.
1810–1856. Ruotsalainen luonnontieteilijä. Tutki eteläisen Afrikan luontoa ja eläimiä 1839–45 ja 1853–56.
1631–1718. Englantilainen moraalifilosofi, piispa.
1480–1562. Frankkien valtakunnanritari.
Ruukinpatruuna Muhoksen Kurimon ruukissa 1860-luvula.
1763–1844. Saksalainen metsäneuvos, Tharandin metsäakatemian johtaja 1816.
1800–1866. Saksalainen maisemamaalari.
1756–1829. Englantilainen herttua, mesenaatti. Testamenttasi Royal Societyn kautta 8 000 puntaa uskonnollis-luonnontieteellisen kirjasarjan julkaisemiseen.
1806–1858. Laivuri Kokkolasta.
1810–1857. Saksalainen pappi ja filosofinen kirjailija.
1791–1864. Saksalainen säveltäjä.
1812–1864. Ruotsa­lainen lehtori Lundissa.
1821–1888. Suomalainen virkamies Pietarissa, salaneuvos 1868. Venäjän hallitsevan senaatin jäsen 1869, keisarin toisen kanslian päällikön apulainen 1872. Venäjän evankelis-lute­rilaisen konsistorin presidentti 1880. Aateloitu Suomessa 1863. Valtiopäivillä 1863–64 ja 1877–78 aatelissäädyn edustaja. Ministerivaltiosihteerin apulainen 1881. Ministerivaltiosihteeri 1881–88, Helsingin yliopiston kansleri 1881. Vapaaherra 1883, todellinen salaneuvos 1885.
kuoli 529 eKr. Persian valtakunnan perustaja.
1803–1871. Tšekkiläinen kirjailija.
1809–1854. Lakitieteen professori Kielissä 1844.
1619–1690. Ranskalainen maalari.
1832–1896. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1857. Opettaja Hausjärvellä 1857–61. Historian ja pedagogiikan lehtori Jyväskylän seminaarissa 1863–85.
1774–1838. Saksalainen kielitieteilijä, professori Bonnissa.
1493–1570. Geneveläinen itsenäisyystaistelija.
1823–1898. Tuomarintutkinto 1846. Senaatin kansliatoimituskunnan kopisti 1853–58. Prestkullan sukukartanon omistaja. Kamarijunkka­ri 1864, kamariherra 1880, hovimestari 1885. Tammikuun valiokunnan jäsen 1862, valtiopäivillä 1864–97 aatelissäädyn jäsen.
1780–1860. Ruotsalainen Vestsuran metsäinstituutin johtaja.
1821–1894. Kauppias Helsingissä.
1802–1879. Venäläis-saksalainen eläintieteilijä, professori Pietarissa 1831.
1794–1863. Saksalainen kemisti, professori Berliinissä 1821–.
1759–1838. Montgelasin kreivi. Baijerilainen valtiomies.
1802–1882. Tanskalainen poliitikko, Faedrelandet-lehden toimittaja.
Turkin sotaministeri, syrjäytettiin 1877.
1804–1875. Saksalainen runoilija.
Kuollut 1864. Pietarin tiedeakatemian jäsen. Siperiantutkija.
1809–1845. Saksalainen runoilija.
1818–1855. Filosofian maisteri 1840. Lääketieteen kandidaatti 1844, lisensiaatti 1847, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1847. Kirjoitti Morgonbladetiin 1837–1845 ja Borgå Tidningiin 1838–1840. Julius Ferdinand L:n serkku.
1764–1847. Ruotsalainen runoilija, diplomaatti ja vapaaherra. Ruotsin Akatemian jäsen 1828.
Rancken, Johan Oskar Immanuel
1824–1895. Filosofian kandidaatti ja maisteri 1844. Opettaja 1846. Filosofian lisensiaatti 1850, tohtori 1853. Vaasan ruotsalaisen lyseon rehtori 1885–87.
1797–1862. Italialainen kirjailija.
1792–1854. Ruotsalainen valtiopäivämies.
Snellman, Johan Vilhelm
1806-1881 Poliitikko, kirjailija, sanomalehtimies, valtiomies ja Suomen kansallisfilosofi.
1739–1872. Teologi, historioitsija ja filosofi.
1508–1588. Italia­lainen filosofi, luonnontieteellisen akatemian perustaja.
1582–1649. Flaamilainen maalari.
Lagus, Jakob Johan Wilhelm
1821–1909. Filosofian maisteri 1844. Kreikkalaisen kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa 1846–57. Filosofian lisensiaatti ja tohtori 1847. Itämaiden kirjallisuuden professori 1857–66, kreikkalaisen kirjallisuuden professori 1866–86. Yliopiston vararehtori 1875–78, rehtori 1878–84. Viipurilaisen osakunnan inspehtori 1868–81.
1812–1888. Simeliuksen kirjapainon faktori 1843–77.
1583–1654. Ruotsin valtakunnankansleri. Alaikäisen kuningatar Kristiinan holhooja 1632–44.
1577–1640. Flaamilainen maalari.
1787–1862. Saksalainen runoilija, kielitieteilijä ja liberaali poliitikko. Saksalaisen kirjallisuuden professori Tübingenissä 1829–32.
1761–1819. Saksalainen näytelmäkirjailija, Napoleonin vastustaja, liberalismin kriitikko.
Kotzebue, August Friedrich Ferdinand von
(Karin Månsdotter), Katariina Maununtytär
(Gallizzi Girolamo), Girolamo da Santacroce
Novalis (Georg Philipp Friedrich Leopold
von Hardenberg), Novalis (Georg Philipp Friedrich Leopold
Barbieri), Guercino da Cento (Giovanni Francesco
Sundvall (Aejmelaeus), Johanna Vilhelmina
Saint‑Priest, Emmanuel Louis Marie Guignard
von (Wilhelm Herle), Wilhelm Kölniläinen
Svertskov (Jaenisch), Katarina Charlotta
Villeneuve, Pierre Charles Jean Baptiste
Langenskiöld (Gripenberg), Hedvig Gustava
Richter), Jean Paul (Johann Paul Friedrich
Staël von Holstein (Necker), Anna Louise
Kellgren, Bonaparte Morcava Fredrika Lovisa
Kyntzell (Böckelman), Margareta Catharina
Knutsson Bonde), Kaarle Knuutinpoika (Karl
Tengström (Tingelund), Wilhelmina Christina
di Christoforo Vannucci), Perugino (Pietro
di Giovanni Mone), Masaccio (Tommaso ser
Snellman (o.s. Herlin), , Sofia Albertina
von Rechberg und Rothenlöwen, Aloys Franz
Marie) Pavlovna, Helene (Hélène Charlotte
roomalainen keisari, Sigmund 1368–1437. Saksalais-
Snellman (Chydenius), Catharina Magdalena
de Sacchis), Pordenone (Giovanni Antonio
de la Calderón Barca, Pedro Henao Barreda y Riaño
Tocqueville, Charles Alexis Henri Maurice
Abd Allah), Muhammed (Abdul Kasim Muhammed Ibn
Paracelsus, Philippus Aureolus Theophrastus
van Harmenszoon Rijn), Rembrandt (Rembrandt
Wittgenstein (Sayn‑Wittgenstein‑Hohenstein)
Wittgenstein (Sayn‑Wittgenstein‑Hohenstein), Wilhelm
de Cisterne Courtiras, Dash (Gabrielle Anne
Rosendahl (Österberg), Gustava Charlotta
da Padova), Marsilius Padovalainen (Margsiglio
Guyon (o.s. Bouvier de la Mothe), Jeanne Marie
Tischendorf, Lobegott Friedrich Konstantin
di Giovanni Masi), Gentile da Fabriano (Gentile Niccolò
Atterbom (o.s. af Ekenstam), Ebba Fredrika
da Castelfranco), Giorgione (Barbarelli Zorzo
de Negreto), Palma il Vecchio (Jacopo Antonio
Hampden), Hobart pašša (Augustus Charles Hobart-
von Schadow‑Godenhaus, Friedrich Wilhelm
Oettingen-Wallerstein, Ludwig Kraft Ernst
Hästesko af Målargård (Sabelhjärta), Hebla Catharina
Backman (Ahla, Pakarinen), Anna Christina
Eschilson (Melander), Susanna Elisabetta
Cuvier, Georges Léopold Chrétien Frédéric
Sturzenbecher (Burman), Charlotta Matilda
Isidore Gérard), Grandville (Jean Ignace
Fernando), Carlos (Don Carlos Luis María
Montgomery (Snellman), Elisabet Magdalena
Kustaa Eerikinpoikan Vaasa (Gustaf Eriksson
Vasa), Kustaa Eerikinpoikan Vaasa (Gustaf Eriksson
Sturzen-Becker), Sturzenbecher (vuodesta 1855
Benoît Gaudichot), Michel (August Michael
Robespierre, Maximilien François Marie Isidore
Münch-Bellinghausen, Eligius Franz Joseph